IO 
Ovo nalazište tere rose i ilovače može biti dvovrsno i to: 
primarno i sekundarno. Primarno nalazi se tera rosa i ilovača u 
istom prostoru, što su ga nekoć ispunjale one iste kami od kojih 
se izlučila, a sekundarno, ako je nalazimo kao naplavinu od drugud 
donešenu između pukotina ili bilo u samim špiljama. U svakoj 
našoj špilji nalazimo na podu smeđe, smeđo-crvene tvorine. 
Možemo dakle reći, da je korozija glavni faktor kod stvaranja 
špilja, a erozija je nasuprot razarajuči faktor špilja. Krivo je mni- 
jenje, da je erozija podzemne tekućice glavni stvarajući faktor špilja, 
i kraskih fenomena. Da erozija podzemne vode ne stvara špilje, 
nego ih još i razara, dokaz je prvi, što valuče i grohoti, što ih voda 
sobom donosi i u špiljama taloži, zauzimaju puno veći prostor, nego 
što su ga imali prije kao tvrda cijelovita kam, te prema tome samo 
umanjuju objam špilje, mjesto da ga povećavaju, kao što to vidimo 
kod špilje na »Škveru«. (Vidi špilja na »Škveru« u Senju pg. 25). 
Znamo napokon, da se i tok podzemne rijeke mjestimice suzuje pa 
opet proširuje, a kami koje erodira, ne nosi daleko, nego ih odmah 
taloži. U jednom samo slučaju može erozija tekuće vode da posluži 
stvaranju špilja ito kod prohodnih špilja — erodirajuć pojedine 
kami proširuje njezim objam. Vidi Penck: Morphologie der 
Erdoberfliche II. B. pg. 280.) 
Djelovanje korozije očituje se u špiljskim nakitima. Uslijed 
ugljične kiseline rastvara voda vapnenac, a rastaljeno vapno, što ga 
nosi voda sobom, taloži se odmah čim ugljična kiselina ostavi vodu, 
koja hlapi na zraku, itako nastaju špiljski nakiti: na tavanu špilja 
t. zv. stalaktiti, a na podini stalagmiti, prikazujući razne podobe. 
Sa svojom bjelinom kao snijeg čine veličanstven utisak na gledaoca. 
Na glasu sa svojih uresa je postonjska špilja. 
Ovakim špiljskim nakitima odlikuju se samo one špilje, gdje 
je ishlapljivanje moguće, pa zato i vidimo, da špilje, koje protiče 
tekućica ili koje je tekućica stvorila — nemaju ovakih nakita. 
Napreduju li u svojem rastu stalaktiti odozgo, a stalagmiti 
odozdo, to se onda združuju u stupove, uz koje voda tekući opet 
dalje izlučuje sadržinu vapnenca, taložeć ga podinom špilje ili uz 
špiljske stijene, te čini t. zv. Sinterdecken i Wandbekleidung. 
Dobu starosti ovakih nakita špilja, vrlo je teško opredijeliti, 
i svi računi o rasezanju stalaktita i stalagmita u horizontali i verti- 
kali nisu vjerojatni, pošto kod stvaranja špiljskih nakita najviše 
odlučuju oborine i ventilacija u špiljama. Oborina imademo jedne 
