vr 
godine previše, dok se dogodi, da prođe i više godina uzajamce 
koje oskudijevaju na oborinama. Napokon može biti i drugih razloga, 
da se začepe pukotine, kuda je curila voda, pa prema tome pre- 
stane ovakovo stvaranje špiljskih nakita. Dok nasuprot može opet 
doći potres, koji otvori nove pukotine i umnoža broj stalaktita 
i stalagmita. — Kako rekoh, teško je položiti račun o njihovoj 
starosti, ali po njima možemo zaključivati, u kojem se stadiju nalazi 
koja špilja. Mlade špilje, istom nastale ili one, koje služe kao pod- 
zemni reservoiri oskudijevaju ovakim nakitima, dok su starije špilje, 
špilje u drugom stadiju, pune ovakih nakita. 
Stalno opravdati starost nekojih špilja nije moguće, jer i tu vrijedi 
ono isto, što smo rekli za špiljske nakite. Geologija mogla bi donekle, 
ali ni to nije stalno, opredijeliti geološku dobu, iz koje datira ista 
špilja, ali pošto imamo više geoloških dobi, pa ne možemo za svaku 
dobu stalno opredijeliti, koji je svijet života, kao karakteristika 
stanovite dobe, rađala se, a koja izumirala. 
A. Špilje u primorju. 
I. Riječne špilje: Piškulićeva špilja u Novom. — II. Suhe špilje: Čarda- 
ruša; — Špilja na »Škveru«; — Vlaška peć; — Senjkinjica; — Špilja 
u Povilju; — Pijavica; — Jelenčica; — Novljanska špilja; — Špilja 
u Križišću (— »Skabace). 
Piškulićeva špilja nalazi se u gradu Novome u dvorištu gosp. 
gostioničara Piškulića, po komu sam je iokrstio tako. Ulaz u špilju 
je umjetan: 4, m. širok, a 21% m. visok. — I metar ispod povr- 
šine dvorišta počinju stalaktiti, koji su dosta lijepo razvijeni, te 
se spuštaju u raznim oblicima do površine špiljske rijeke, kojih 
6—7 met. dubine, koja protiče špiljom, a utiče u more u više izvora 
više novljanskog kupališta i u samoj luci grada Novoga. Razina 
rijeke nije stalna, već raste i pada svakih šest sati kao što 
i more, jer stoji u direktnom savezu s morem, pa je prema tome 
i voda malo oslatka (oslana). 
Špilja je nastala uslijed korozije, i to vertikalnim i horizontalnim 
djelovanjem vode; najprije djelovanjem atmosferske vode u verti- 
kali, a istom kasnije u horizontali, kada je špilja — već gotova 
— postala koritom špiljske rijeke. — Tok rijeke gotovo se već ne 
opaža, pošto je rijeka već pri utoku svome u more, već jedino, što 
se tiče rasta i padanja rijeke. Isto tako i širina riječnoga korita 
