15 
Jedna je i druga dvorana puna govedeg i ovèjeg dubra, sloj, 
koji je mjestimice preko pò metra debeo. Nekada su gospodari Kozica 
zatvarali u doba velike žege svoje blago unutra, a još i danas 
planduje stoka u njima. 
Špilja je bez ikakovih uresa, suha i bez ikakovih špiljskih 
stanovnika. Nekada je služila kao korito špiljške rijeke, koja je 
uticala u dragu i ondje ostavila svoj detrit, kojega je staložila ispred 
samoga ulaza u špilju, čineći humak 10 metara dugačak, 4 m. širok, 
a 2 metra _ visok. Humak sastoji od valuta razne veličine i oblika, 
5—20 cm. u promjeru, te pijeska, ilovače, tere rose i inih rasto- 
pina, što ih rijeka u svome toku čini i odnaša. Karakterističan upravo 
primjer pruža nam ova špilja za djelovanje i tok špiljskih rijeka, koje 
ponirući sve dublje, teku kroz uske pukotine, stvaraju špilje, i opet 
kroz uske kanale poniru u sve to veće dubine, dok nađu svoj 
izlaz. Dobu starosti špilje »Cardaruše« teško je opredijeliti, jer je 
špilja bez ikakovih uresa, a postanak njezin ima se pripisati u 
prvom redu koroziji, a u drugom redu eroziji tekućice, koja je 
njome proticala. 
Špilja na »Škveru« Senju. 
Špilja na »Škveru«, ili na starom i zapuštenom brodogradilištu 
grada Senja, prostire se gotovo uz razinu mora, no nije djelo mor- 
skoga mlata, već je nastala uslijed korozije, te je puna špiljskih 
nakita, osobito stalagmita, koji su prekrili cijelo dno špilje, Cine 
t. zv. sigaste pokrivače (Sinterdecken i Wandbekleidung). U prijašnje 
doba bila je špilja puno veća, te su radi većega prostora za gradnju 
