18 
a dno špilje ispunja se sa rastrošinom netaljivih dijelova kami kao 
što su tera rosa i ilovača, koje nalazimo na dnu špilje. Čim se više 
objam špilje proširuje prema površini, to se sve više ispunja dno 
špilje sa gromačama i stijenama, što se krše sa špiljskih tavana. 
Ovako napreduje izgradnja špilje uslijed korozije sve više i više, 
dok napokon ne dođe do tako tankog sloja, koji se prelomi čim 
nastane jača trešnja zemlje, a na površini se pomole onakva zjala, 
kako ih nalazimo kod Vlaške peći. Ovakovi prolomi čine više puta 
čitave doline bunarskoga oblika. (Vidi na strani 29.) 
Ovako je dakle korozijom nastala Vlaška peć, djelovanjem 
odozdo gore, ili drugim riječima, horizontalnim djelovanjem atmo- 
sferske vode u kori zemaljskoj. — Nema dvojbe, da je ovom špi- 
ljom nekoć tekla špiljska rijeka, koja i danas teče ispod preloma 
tavanskih stijena, a utiče u more niže Vlaške peći ispod razine 
morske, gdje imademo sa istom rijekom u savezu i morske ponore. 
— Tragova ove rijeke nemamo u špilji nikakovih, pošto se je uslijed 
preloma tavanskih stijena i pojedinih gromada kamenja, svaki trag 
tekućice izgubio. 
Ulaz u Vlašku peć vrlo je veličanstven. Veliko zjalo, visoko 
do 20 m. a isto toliko i široko, otvara ti podzemne dvorove. Od- 
mah na ulazu vidiš one gromade kamenitih stijena, što leže dolje, 
a vidiš i mjesto, otkale su se stropoštale. Ulaz obrasao je trnjem i 
kupinjem, te se jedva kroza nj provlačiš. Ulazeći u špilju osjećamo 
odmah veliku promjenu u temperaturi i na po tama čudno ti obu- 
zima dušu, spuštajući se s jedne terase na drugu sve niže i niže, 
dok te najednom ne poplaši jato divljih golubova, što se gnijezde 
u špilji u pukotinama, — i veseli te, da nisi ipak sam. Razlikujemo 
tri terase. Prva terasa duga je 18 m., a Io m. široka. Odavle spu- 
štamo se niz položinu DE kojih 2 metra, na drugu terasu EV koja 
je I6 m. duga, a I3 m. široka. S ove terase spuštamo se dosta 
strmo niz botinu VM, kojih 4 metra, na treću najdonju terasu 
MN. 2 m. široku, a 8 m. dugu. Druga i treća terasa pune su 
golubljeg gnoja, koji je mjestimice preko po met. debeo. Gnoj 
nalazi se na stijenama, što su se urušile sa tavana špilja. Prema 
tome bila bi špilja 25 m. duboka, a 8— 20 m. visoka. Spušta se 
pod kutem popriječno od 40°. 
Špilja »Senjkinjica« nalazi se više » Varoša« (predgrađe Senja) 
u maloj, ali ubavoj dražici među konglomeratima od vapnenca. 
Ovi konglomerati su rastrošina gornjih slojeva vapnenca, a ima- 
