22 
rastu i padaju kao što i more, te se može zaključivati, da ista 
ponornica još i danas teče, samo puno niže, pa sa više izvora utiče 
u more. (Vidi Fenomen hidrografije u Krasu: Izvori i vrela str. 40.). 
Špilja »Pijavica« nalazi se kod sv. Jelene, 2 klm. od Senja uz 
samu razinu mora, te je i djelo morskoga mlata, i jedna od naj- 
važnijih pojava naših primorskih obala. More prodrlo je duboko u 
kopno više od 30 m., razdijelilo se u dva rukava, koji stoje opet 
u savezu sa špiljama i špiljskim rijekama, te pomiješano sa slatkom 
vodom u obliku Vaucluse vrela izlaze ispod razine svoje, te čine 
t. zv. morske ponore. (Vidi: Morski ponori str. 40), koji se danas 
nalaze u drugom stadiju, te služe kao jednostavni izvori špiljskih 
Špilja »Pijavica« sa mora. 
rijeka. Prave morske ponore, koji još danas rade, imamoj niže 
Senja, po kim. daleko, tako, da se napadno vidi, kako obala ždere 
more, i čuje se grgljanje ponora. Ovdje se ne opažaju više ti pojavi, 
jer čim više morska obala ponire, tim veći tlak morske vode 
nastaje na obalnu crtu i na otvor špiljske rijeke. More više ne 
kruži u naokolo, a ponori služe kao jednostavni izvori špiljskih 
rijeka. Tako nalazimo pred špiljom »Pijavicom« 10 m. od obale, 
a 8 m. ispod razine mora, vrelo, koje izbacuje vodu. Isto tako 
imademo u dragi sv. Jelene, kamo se drugi ponor mora protezao, 
vrelo 5 m. od obale, a 6 m. ispod razine mora, koje izbacuje vodu, 
te služi kao jednostavan izvor špiljske rijeke. 
