24 
Ovaj otvor više špilje nastao je zapljuskavanjem morskoga 
mlata i zadiranjem vjetrova, uslijed česa se erodiraše pojedine česti 
u konglomeratu, dok s vremenom nije nastao otvor. Špilja pako, 
koja se nalazi u samom vapnencu, nastala je uslijed pukotine u 
vapnencu, u koju se zadiralo more, te uslijed korozije i erozije 
stvorilo špilju i pokrajne špilje zajedno sa špiljskim kanalima 
(vr. — i op.). 
Kasnije, kad je već špilja bila gotova, i kad su morski ponori 
cirkulirali, nastao je spomenuti otvor više špilje. Ovaj otvor djelovao je 
i na morske ponore, pošto zračna sisaljka u špiljama nije mogla u 
pokrajnim špiljama da dalje djeluje i usisava more, i time je cijeli | 
proces morskih ponora prestao. 
J. 
mm ug 
=== 
= — === —c rien 
_— ——rr — o ——y— ——_— mem ++ = sn 
ea == 
== ne an — TEA: 
= 
—- — — im — S E RE = ic—t@@òqmq_-Ò Je I en 
== < == === 
=== === == 
-_ LL  “ v1———@— 
— 2. _——8 
o — —— . 
— — — —  —T 
— — — ——— ——— — 
Profil otvora u špilji »Pijavici«. 
Ulaz u špilju »Pijavicu« dug je 5 m., a širok 2—3 m. ali je 
nepristupačan sa morske strane. (Vidi tlocrt). Špilja sama duga 
je zajedno sa svojim kanalima prema zapadu i istoku, koliko 
su mjeri pristupačni do 40 m. Prostor I. (m, r, n, o) jest prvobitna 
Spilla; nm = 18 m,ro= 15 m. Iznad ovoga prostora (m, r, n, 0) 
je gore spomenuti otvor. Širina pojedinih kanala (op i vr) iznosi 
I—Iipom,a visina pò m. do I m. tako, da se je vrlo teško u 
njima kretati a moguće je to samo do neke granice, pošto su kanali na 
mjestima već suženi i zaruSeni, a isto tako bit će sa špiljama (II. i III), 
sudeći po dolinama, koje su nastale povrh njih, osobito što se tiče 
špilje III. gdje se u dolini pomolila špilja, kao ostatak nekada 
velike špilje III, koja je služila kao zračna sisaljka kod morskih 
ponora. Pošto su se tavanske stijene slegle, to se u konglomeratima, 
koji su preostali, pojavila današnja špilja »Jelenčica«, koja se 
