25 
nalazi 50 m. daleko od špilje Pijavice: 8 m. široka, 6 duga, 3 m. 
visoka, a lezi tik uz drZavnu cestu, koja vodi iz Senja u Novi. 
Špilja je bez nakita, koji se u ovom slučaju nisu mogli ni razviti, 
a dno špilje pokriveno je crveno-smeđom zemljom. 
Kanali špilje »Pijavice« ispunjeni su s vodom do po metra 
dubljine, koja naravski raste i pada kao i more, s kojim je u sa- 
vezu. Voda je oslana, jer se mješa slatka voda sa morskom. Slatka 
voda dolazi sada onim istim putem, uslijed pritiska mora na obalnu 
crtu, kuda je nekoć uticalo more i mješalo se sa slatkom vodom 
t. j. morski ponori nalaze se sada u obratu svome. (Inversion der 
Meeresschwinde. (Vidi Knebel von: Hčhlenkunde pg. 113). 
Novljanska špilja. 
Novljanska špilja, ili kako ju je Dragutin Hirc nazvao »Za- 
gorska pećina«. (Vidi Hirc: Prirodni zemljopis Hrvatske pg. 705) 
nalazi se više novljanske kalvarije, dobar četvrt sata od Novoga 
tik uz samu cestu na desnu stranu. Ulaz u špilju zarasao je trnjem 
i kupinjem; dugačak 20 m., 5 m. visok, a 6 m. širok. Na dnu 
ulaza nalazimo velike kamenite gromade, koje se odvališe sa tavan- 
skih stijena i ilovače kao ostatak djelovanja korozije. 
Novljanska špilja djelo je korozije t. j. špilja, koja je nastala 
djelovanjem atmosferske vode u vertikali i u horizontali, i to ke- 
mičkim djelovanjem vode najprije na površini stvarajući dolinu, 
koja bijaše u savezu sa špiljom. Uslijed horizontalnog djelovanja 
atmosferske vode nastale su prva, druga i treća dvorana, a uslijed 
