27 
nadvio se u obliku dome. Dno dvorane, koje se postepeno spušta 
prema sredini i stoji u savezu sa podzemnim špiljskim kanalom, 
puno je giubra od šišmiša (do pò met. debeo sloj). Ova dvorana 
obiluje sa špiljskim nakitima stalaktita i stalagmita razne veličine 
i širine. 
Osim ovih glavnih dvorana, kojima te put vodi od ulaza, imade 
još pokrajnih špiljica, dvorana manjeg promjera, i mračnih, uskih 
zakutaka, kojih nije moguće sve u profilu i tlocrtu prikazati. 
Špilja je novljanska suha špilja, koja je pravo djelo korozije, 
. i uslijed toga razviše se špiljski nakiti, kojih nalazimo po pojedinim 
dvoranama. O djelovanju i toku špiljskih rijeka nema u ovoj špilji 
ni traga. 
Temperatura špilje, ne razlikuje se kako bi se očekivalo puno 
od srednje godišnje temperature u okolišu Novoga, a uzrok je tomu, 
što špilja ima dobru ventilaciju i to između ulaza u špilju i otvora, 
koji se nalazi na tavanu druge dvorane. Ovaj otvor, koji je vrlo 
neznatan, ipak pospješuje ventilaciju špilje. 
Stanovnici su špilje: jazavac, šišmiš (Myotis myotis); Bathyscia 
Horvathi Cs. n. vr. — Troglophilus cavernosus (skakavac); — pauk; 
Diptere. 
Špilja »Skabac«. 
Špilja »Skabac« nalazi se na zapadnoj strani od Križišća, dobar 
četvrt sata u brdu »Skabac« zvanom, po komu sam i špilji ime dao. 
Špilja »Škabac« nastala je uslijed korozije u vapnencu, i to 
djelovanjem atmosferske vode u vertikali. Fenomen pukoćenja 
