30 
kategoriju kraških kotlina. Oblici su im veoma raznovrstni, a obilje 
termina označuje im poseban ustroj i genezu u raznim prijedjelima. 
(Vidi: Dr. Gorjanovic-Kramberger: Die Karst Erscheinungen im 
westlichen Theile des Agramer Gebirges. — Kroatische Revue, 
1882. I. H. pg. 22—32). 
Sa morfoloskog gledišta dijelimo doline u I. Plitičaste doline 
(Schüsselförmige Doline). 2. Ljevkaste doline (Trichterförmige 
Doline). 3. Bunarske doline. (Brunnenförmige Doline). (Vidi slijedeće 
Seme po Knebelu pg. 139.). 
Plitičaste doline su dugoljaste, položitih pristanaka, neznatne 
dubine, a razvitak im je simetričan. Ovakovih dolina imade sva sila 
u našem Krasu, te su mnoge radi svoje neznatne upravo dubine 
neprimjetne, te iznose u promjeru od 8—200 m. a dubine od 
1—10 m., dok pristranci čine kut od 3—10 m. — (Bribirska dolina). 
Ljevkaste su doline razmjerno prema promjeru puno dublje, 
i više okrugle, a pristranci čine kut do 50". Ovakovih kotlina nala- 
zimo dosta udruženih kod postaje »Bucari«, koje se nižu dalje 
prema Dragi i Bakru. Dolina Bakra jest upravo klasičan primjer 
ljevkastih kotlina, koje sižu i ispod razine morske, 
Treći ekstreman oblik dolina su bunarske doline, slične 
bunaru, osovnih stijena, promjera neznatnog, dubine velike i često 
u svezi sa podzemnim špiljama. — I ovakovih dolina imade u našem 
Krasu, ali šu mnogo ređe, nego li plitičaste i ljevkaste doline. Lijep 
primjer bunarskih dolina imademo više Novoga na sjevero-istočnoj 
strani, tako, da se već s mora vidi njezino zjalo, i više sv. Jurja 
u Velebitu. 
W. von Knebl razdijelio je doline po genezi u dvije grupe: 
I. Die Einsturzdolinen ; 
2. Durch die subäerische Abtragung entstandene Dolinen. 
Prve postale su posrednim djelovanjem atmosferske vode, a 
druge neposrednim djelovanjem vode ili uslijed korozije. — Posredno 
djelovanje vode očituje se time, što voda, koja prodire kroz puko- 
tine, stvara djelovanjem u horizontali špilje, — kojih objam biva 
s vremenom sve veći, dok napokon ne dođe blizu površine do tako 
tankog sloja, koji nije u stanju, da uzdrži težinu pritiska, te se 
prelomi, a na površini nastaju doline i to bunarskog oblika. — 
Neposredno djelovanje vode očituje se u tome, što voda uslijed 
korozije stvara na površini doline plitičaste i ljevkaste oblike. (Vidi 
Knebel: Hčhlenkunde, pg. 138, 139. 140.) 
