22 
3 
nastale uslijed preloma špilja. Tako n. pr. Dolina Drage, Bakra, 
Vinodola, Novoga — sve su to doline, koje su nastale uslijed pre- 
loma špilja, i koje još i danas stoje u savezu sa špiljama, a masa 
(razne gromade kami), kojom je ispunjeno dolinsko dno ovih dolina, 
nije od drugud mogla biti doplavljena, već radi veličine i težine 
pojedinih kami, nego je nastala opet uslijed preloma špilja. 
Višeputa nalazimo u špiljama cijele gromade kamenja, koje su 
se naslagale na dnu špilje, koja masa napreduje sve više prema 
površini, čim se više vapnene stijene rastvaraju i krše. Ovo kamenje 
i ine rastrošine pećina nisu tekućinom naplavljene, već su nastale 
drobljenjem špiljskih stijena i tavana. I kako špilja danomice napre- 
duje u svojemu objamu, tako i pojedine mase postaju sve veće, 
4 
PA 
voy . ds 
SRH | 
AB ian = 
£7. AE 
ast Dr 
Profil doline nastale prelomom špilje. 
dok napokon, uslijed preloma najgornjeg sloja, ne ispune dno do- 
line, koja je nastala na površini. — Nagla ova promjena, da 
se najednom na površini ukažu doline, gdje im prije nije ni traga 
bilo, biva najviše poslije jakih potresa. U franačkoj Juri imamo 
vrlo starih podataka, koji nam bilježe ovakove nagle promjene i 
postanak dolina baš usljed preloma špilja. A imademo slučajeva 
i u novije doba n. pr. u Kranjskoj kod Brunndorfa 1889. ; u fran- 
cuskoj Juri — Departement kod Leons-le Saulnier 1703., 1712, 
1738, 1814, 1830. 
Boyd Dawkins sa Desmoyers-om tumači postanak dolina u 
vapnencu preloman špilja, a isto mnijenje zastupa i Martel kod 
Cevenna, koje doline dijele »Causses« jednu od druge. (Vidi Penck: 
Morphologie der Erdoberfläche pg. 282.) 
