35 
vrstan oblik. Dokaz njihove geneze su pojedine gromade stijena 
i kamenja, koje nalazimo u dolinskom dnu, kao Sto i kod dolina. 
No ovakovi dolovi ne nastaju najedanput već postepeno od po- 
jedinih dolina, koje su preteče budućem dolu, kako to izriče Knebl 
»Da diese Einbrüche nicht auf einmal zugleich sondern nach und: 
nach erfolgen, ist der Beginn der Talbildung durch die Entstehung 
von Dolinen gekennzeichnet. Die Einsturzdolinen sind demnach 
— sit venia verbo — embryonale Täler. (Höhlenkunde pg. 161.) 
Na ovaj način nastao je — veliki primorski dol, — koji se prostire 
uz morsku obalu diljem primorja od Rijeke pa do Novoga. — 
Najveća su dva dola u jugozapadnom dijelu hrvatskog Krasa 
senjska draga i veliki primorski dol. 
A. Senjska draga. 
Drage; — Senjska draga djelo korozije i erozije; — Lava vulkani; Dioba 
lava vulkana; — Vulkansko područje senjske drage; — Današnji oblik 
senjske drage; — Fizionomija dola senjske drage; — Dolinsko dno i 
dolinski pristranci. 
Dragama nazivljemo dolove, što se sučeljuju u glavnom bilu, 
koje je ujedno i razvođe. 
Drage mogu biti visoke i niske, u sredogorju ili u planinama, 
može biti samo po koja u cijelom lancu osamljena n. pr. senjska 
draga; ili se redaju u velikom broju, kao uz južnu položinu zagre- 
bačke gore. 
Senjska draga djelo je korozije i erozije. 
U glavi senjske drage, odmah ispod Vratnika, nalazimo pluto- 
ničke kami, koje izbiše na površinu prije postanka senjske drage 
t. zv. pukotinski ili lava vulkani. 
Pukotine, koje nastaju uslijed endogenih sila, sižu više puta 
vrlo duboko u samu koru zemaljsku, dapače tja do vulkanskog 
područja. Kroz ovakove prodire lava i čini t. zv. pukotinske vulkane 
ili lava-vulkane (Spaltenvulkane), kako ih nazivlje R. Maliet, i drži, 
da su prije mnogo češći bili nego u sadašnje doba. I Le Conte 
nalazi ih još u mlađe tercijarno doba. (Vidi Penck: Morphologie 
der Erdoberfläche, pg. 414. II. B.) 
W. von Knebel dijeli ih u dva tipa: 
I. Die schildformigen Lavavulkane, 
. 2. Die Lavadeckenergüsse. 
