37 
Osim toga nalazimo u dolinskom dnu svu silu porfirnih kami 
i gromača što ih je Rijeka naplavila. S jedne i s druge strane do- 
linskoga dna probijaju konglomerati, koji sastoje od vapnenca i 
porfirnih kami. Osobito se ističu konglomerati kod sv. Križa, gdje 
Rijeka ponire između konglomerata. 
| Fizionomija je dolova ponajviše ovisna o smjeru i visini pri- 
stranaka. Pristranci senjske drage su dosta visoki i strmi. (Vratnik 
698 m., Biace 778 m., Orlovo gnijezdo 783 m.) Slaz pristrana vrlo 
je velik, te varira od 40°—80°. Pristranci nalaze se u vrlo erodiranom 
stanju, pošto su izloženi neprestanoj buri i velikim oborinama, a 
sastoje od vapnenca. O brazdenju slojeva ne može se govoriti, jer 
su slojevi vrlo rastrgani i poremećeni. 
Veliki primorski dol. 
Fizionomija i geneza velikog primorskog dola; Dioba velikog primorskog 
dola: 1. Novljanska dolina; 2. Drvenička dolina; 3. Bakarska dolina ; 
4. Draška dolina. 
Veliki primorski dol prostire se u jugozapadnom dijelu hrvat- 
skoga Krasa, uz obalu mora od pukotine Riječine, ili od mjesta 
Orehovice pa sve do Novoga. 
Širina dola vrlo je različita, kao što i visina pristranaka. Naj- 
veća širina dola jest u Vinodolu, te iznosi preko 2 klm., a najmanja: 
je kod sv. Kuzme, između doline draške i bakarske, te iznosi kojih 
100 koračaja. Isto je tako najveća visina dolinskih pristranaka u 
bakarskoj dolini, a najmanja u Vinodolu, t. j., kakove su vrsti doline. 
Veliki primorski dö sastoji od više dolina ljevkastog i pliti- 
častog oblika, koje se nižu jedna do druge i čine veliki primorski 
do. Za to i vidimo, da veliki primorski do nema pravog dolinskog 
slaza ni jedinstva u vodenoj žili. Svaka dolina čini zasebno hidro- 
grafičko područje. Ova razlika dola u horizontali i vertikali obara 
mnijenje dra. Guide Stachea. (Vidi: Die Eocengebiete im Inner- 
Krain und Istrien; Jahrbuch geol. Reichsanstalt, 1864. XIV. B.), 
koji je nazivao u spomenutom dijelu isti d& kao krasku pukotinu. 
Nu sravnimo li prave kraske pukotine kao: korito Riječine, 
sa velikim primorskim dolom, to ćemo naći veliku razliku u do- 
linskom sustavu, što ga imadu pukotine i dolovi, koji nastaju od 
pojedinih dolina. Uopće kod dolova, koji su nastali u nizu pojedinih 
dolina, kao što veliki primorski do, ne može se pravo ni govoriti 
o dolinskom. sistemu. 
