Uzmemo li, da je veliki primorski dò zbilja pukotina (Gebirgs- 
spalte), kako to uzima Stache, onda nismo kadri rastumačiti poje- 
dine doline, koje se nalaze u istom dolu, fenomen Spilja i kraske 
hidrografije u tim dolinama, i proces, koji se pred nama dogada 
— propadanje ili spuštanje slojeva, kao što to nalazimo kod Bribira. 
Veliki primorski dò možemo razumjeti samo onda, ako ga 
svedemo u savez sa fenomenom špilja. Do sastoji, kako sam već prije 
pomenuo, od pojedinih dolina ljevkastog i plitičastog oblika, koji 
se je razvio s vremenom od trećeg oblika dolina t. j. bunarskih 
dolina. Čim se više ispunja dolinsko dno, a umanjuju uslijed korozije 
i erozije dolinski pristranci, to sve više dobivaju bunarske doline 
oblik — ljevkastih i plitičastih dolina, kao što to vidimo kod svih 
dolina u velikom primorskom dolu. Pristranci spomenutih dolina 
bili su nekada puno viši, a isto tako je bilo i dolinsko dno 
pojedinih dolina dublje. 
Doline su nastale uslijed korozije i djelovanjem atmosferske 
vode u horizontali u kori zemaljskoj. Uslijed korozije nastale su 
najprije špilje, kojih se je objam prema površini sve više i više 
proširivao, a isto tako i masa, koja bijaše u špiljama nagomilana ; 
pojedine rastrošine vapnenca kao i gromade kamenja urušenih 
stijena — napredovale su prema površini, dok napokon nije došlo 
i do preloma tavanskih stijena, a na površini ukazaše se doline, 
kao što ih imamo u velikom primorskom dolu: Vinodol, Drvenik, 
Bakar i Draga. Na ovaj samo način možemo da rastumačimo one 
goleme stijene kamenja, pijeska, ilovače i tere rose, što ispunjaju 
dolinsko dno pojedinih dolina. Ova masa nije apsolutno mogla biti 
naplavljena, kako to kaže Cvijić, već radi veličine i težine golemih 
stijena i kamenja. Ovu dakle masu, koja ispunja dolinsko dno cije- 
loga velikog primorskog dola možemo samo onda razumjeti, dove- 
demo li je u savez sa fenomenom špilja i kraskih dolina. 
Osim toga vidimo, kako se cijeli proces postanka velikog 
primorskog dola još danas obavlja. Plitičasta bribirska dolina pruža 
nam očevidan dokaz, kako su iste doline u velikom primorskom 
dolu postale, njihov savez sa špiljama i propadanje tavanskih slo- 
eva. Na jednoj i drugoj strani iste doline vidimo, kako se napadno 
spuštaju gornji slojevi velike riječne špilje, koja se prostire ispod 
cijeloga Bribira sve do mora. Na zapadnoj strani Bribira imademo 
ponora iz kojih struji hladan zrak na površinu, što dokazuje, da je 
sta dolina u savezu sa špiljom, i to radi hladnoće zraka — baš 
