49 
ga već ostaviše hitre noge, pa mu ne dopuštaju gledati vegetacijoni 
pokrov vrhova visokih gora u prirodi, gledati isti u svom vrtu. 
Pogled na biljke visina sjetit će ga prošlih vremena, kada se je on 
uspinjao na vrhove visokih bregova, da tamo gleda nepoznato mu 
bilje, i da kruži pogledom po dalekom svijetu. 
Botanik od zanata može na kultiviranom bilju, koje inače u 
prirodi može tek površno promatrati, jer ga tamo često samo u 
jednoj fazi razvitka zateče, sve stepene godišnjeg životnog cikla, od 
klicanja i pupanja sve do padanja lišća i zrelosti ploda slijediti. On 
može s njim pokuse u svrhu promjene oblika praviti, pa će do- 
skora opaziti, kako mu se bogato polje istraživanja i u tom smjeru 
još otvara. Treba, da sjetim samo na pokuse i opažanja Rege- 
lova, pod čijim se rukama Moehringia polygonoides u Moehringia 
muscosa, Plantago alpina u Plantago montana, te Sagina saxatilis 
u Sagina procumbens promijeniše, i na opažanja Rochelova, u 
čijem se vrtu iz Juniperus nana pomalo Juniperus communis razvio. 
Pribilježim li još i ne spominjući novijih pokusa De Vriesovih, 
Bonnierovih, Sadebeckovih i nekih drugih, da je Kerner 
u botaničkom vrtu sveučilišta u Innsbrucku vidio, kako se mijenja 
Artemisia nana u Artemisia campestris, Aster alpinus u Aster 
amellus, Senecio incanus u Senecio carniolicus, Potentilla micrantha 
u Potentilla Fragariastrum i Potentilla frigida u Potentilla gran- 
diflora, to sam time dovoljno dokazao važnost kulturnih pokusa 
sa biljem, pa stoga s pravom primjećuje Kerner (isp. 1 c, 
p. 2.), da ćemo s tim pokusima napokon dosta znatan broj onih 
raslina, koje danas nastanjuju naše ravnice, moći dovesti u bliže 
odnose k biljkama obližnjeg visokog gorja, te moći tako važne pri- 
loge za istoriju našega modernog biljnog svijeta pružiti. 
Pored ove perspektive na rezultate za morfologiju, siste- 
matiku i istoriju biljnog svijeta otvara se kulturom bilja još i 
izgled na opažanja u fenološkom pogledu. 
Osobitu važnost ima kultura bilja i za biljnu geografiju, 
i to poimence za praktičnu prikazbu biljnogeografskih prilika u 
botaničkim vrtovima. Na uskom prostoru dade se naime sa malim 
sredstvima u svakom vrtu promjenu biljnog saga u različnim vi- 
sinskim regijama prikazati i s tim istodobno sliku analogne izmjene 
u različnim zonama naše zemlje u malom razviti. 
Budući da se većina biljaka samo vrlo teško od sjemenki i 
od sađenica dadu uzgojiti, pa je taj postupak i dugotrajniji, to sam 
4 
