67 
nalaze i Cetiri mala mrijesnjaka. Osim toga je u pokusnom rib- 
njaku br. 13. uređeno malo zimovaliste (Winterhälter) pa u rib- 
njaku br. 16. malo spremište za prodaju (Verkaufshälter). Svi 
ribnjaci dobivaju svoju vodu iz rijeke »Bartsch«, koja natapa i 
ribnjake vojvodina ribnjačarstva. Tik uz pokusne ribnjake i Kokot 
stoji malena drvena kućica za mreže i druge nužne stvari kod 
ribolova, te hranila, pa druga veća sastojeći iz tri sobe, od kojih 
jedna služi kao radionica za istraživanje planktona i drugi mikro- 
skopski rad, druga za akvarije, koji dobivaju svoju vodu iz Kokota 
i koji služe za razne biološke pokuse s ribama, dok je treća na- 
pokon uređena kao tamna sobica za fotografski rad. Ove će se 
godine sagraditi nova veća kuća, jer u staroj već ne dostaje mjesta. 
Djelovanje zavoda je dvostruko; znanstveno istraživanje svih 
hidrobioloških pitanja, koja se tiču ribogojstva i ribnjačarstva i ko- 
jima sam se imao prilike za vrijeme svog boravka i ja obilno ba- 
viti; to istraživanje je izvor i podloga praktičnog djelovanja, koje 
sastoji u podučavanju u tečajevima, davanju savjeta i odgovaranju 
na razna pitanja iz ribnjačarskih krugova. 
U prvom je redu zadaća zavoda istraživanje rasta i hranidbe 
riba, špecijalno šarana, da se na temelju ovog mogu povisiti dobici 
praktičnog ribnjačarstva, dakle ustanovljenje racijonalne nauke o 
hranjenju, riješenje problema kombinirane metode hranjenja. Ova 
se glavna zadaća, dotično njezino riješenje, postizava čim  točnijim 
istraživanjem i poznavanjem planktona i njegove biologije, u prvom 
redu načina njegovog razmnažanja i uvjeta k tomu, budući da 
plankton sačinjava naravnu hranu mnogih riba, osobito šarana, 
te igra prema tomu njegova množina vrlo važnu ulogu kod odre- 
đivanja naravne produktivnosti ribnjaka. Dalje je od vrlo velike 
važnosti za nauku o hranjenju ustanovljenje hranivosti pojedinih 
umjetnih hranila, t. zv. »koeficijenta hranila« (Futterkoeffizient), t. j. 
onog broja, koji nam kaže, koliko kilograma kojeg hranila trebamo 
za proizvodnju jednog kilograma ribjeg mesa, uz to treba također 
odrediti množinu »uzdržne hrane« (Erhaltungsfutter) t.j. onu mno- 
žinu, koja je nužna, da se u stanovito doba postojeća težina ribe: 
uzdrži, koja je prama težini ribe i starosti različita. Sva ova vrlo 
zanimiva pitanja mogao sam uz upute upraviteljeve i njegovu iz- 
dašnu pomoć svestrano proučiti. 
Vrlo važno pitanje, kojim se upravitelj zavoda takodjer bavi 
u svojim pokusima, koje sam sa velikim zanimanjem pratio, je 
* 
