O djelovanju lysola na spore 
od Botrytis bassiana Criv, uzročnice vapnene bolesti svilčeve, 
kao o vapnenoj bolesti uopće. (Sa 7 slika u tekstu.) 
Napisao Dr. Jovan Hadži. 
U Won; 
Drugom sam prilikom u kratkim crtama ocrtao blagotvorno 
djelovanje znanosti na razvoj svilogojstva (vidi »Nar. Novine« od 
27./X. 1908). Pokazao sam, kako je došlo do toga, te je iz ne- 
kojih nauka (zoologije, botanike, fiziologije, fiizike i kemije), s obzi- 
rom na posebnu zadaću, postala nova primijenjena nauka: nauka 
o svilogojstvu ili bakologija, kojoj ima praktično svilogojstvo 
mnogo toga da zahvali. Bakologiju čine naukom znanstvene metode, 
koje su posuđene od drugih, već spomenutih nauka. U istom sam 
članku iznio jedan tipični primjer bakološkoga istraživanja. Bila su 
to istraživanja o pravoj kugi svilčevoj: parazitskoj atrofiji ili pebrini. 
I u predležećoj radnji bavit ćemo se s jednim poglavljem iz 
patologije svilčeve. Osim parazitske atrofije ima još nekoliko drugih 
bolesti (vapnena bolest ili krečavica, njem. Kalksucht, tal. calcino ; 
mlohavost, njem. Schlaffsucht, tal. flacidezza; sušica, njem. Schwind- 
sucht, tal. macilenza: žutica, njem. Gelbsucht, tal. gialume), koje 
manje ili više mogu da oštete kulture svilaca. 
Sve se te bolesti savremeno marljivo istražuju. Prije svega 
treba samu bolest dobro upoznati, njezin karakter i eventualnog 
uzročnika, da bi se moglo naći i sredstvo protiv iste. Kod gore 
navedenih bolesti je to samo djelomično uspjelo. Što se tiče mlo- 
havosti, sušice i žutice, nije sve do danas uspjelo sa sigurnošću 
konstatirati uzrok ili uzročnika te bolesti, te prema tome nemamo 
niti specifičnih sredstava protiv istih bolesti. 
Nešto bolje stojimo sa vapnenom bolešću. Biolozima je već 
uspjelo tu bolest posve upoznati. Nađen je uzročnik (našao ga Ago- 
stino Basssi, koji je radio od god. 1807.— 1832.1) u obliku gljivice, koju 
je poslije Crivelli Bassi-u u čast prozvao Botrytis bassiana a opisan je i 
1 Navedeno po: E. Verson — E. Quajat: Il filugello e l’arte sericola. 
Padova 1896. 
