87 
čitav tok bolesti. S obzirom na značaj bolesti, kako ćemo poslije 
vidjeti nije bilo moguće naći apsolutnoga lijeka. Za sada je dosta 
da kažem, da su mjere, koje se poduzimaju protiv vapnene bolesti 
samo profilaktične prirode. Radi se o tome, naći jedno svrsi shodno 
djelujuće dezinfekcijono (raskužujuće) sredstvo, koje so može i inače 
neukome za upotrebu povjeriti. 
Toj zadaći služili su i moji pokusi, čije rezultate sad ovdje 
donašam. Za moga boravka na kr. bakološkoj postaji u Padovi, 
(proljeće 1908.) kamo me je visoka kr. zemaljska vlada izvoljela 
poslati, došli su od više stranaka upiti o uporabivosti lysola, jednog 
u novije doba vrlo mnogo rabljenoga sredstva za dezinfekciju, 
protiv vapnene bolesti. Ravnatelj rečenoga zavoda profesor Dr. 
E. Verson povjerio mi je tu zadaću uz potpunu slobodu u biranju 
metoda. Osjećam se dužnim gosp. prof. Verson-u na podijeljenju 
radnoga mjesta, kao i na interesu, kojim je moj rad pratio naj- 
dublje zahvale. 
Ovu ću priliku upotrijebiti, da pred čitatelje »Glasnika hrv. 
prirodosl. druStva« iznesem detaljni opis rješavanja jednog pitanja 
pomoću znanstvenih metoda. Upoznati ću čitatelje sa bolešću samom, 
njezinim uzročnikom, sredstvima protiv istih, metodama pri izvađanju 
pokusa i njihovim rezultatom. 
1. Karakteristika vapnene bolesti. 
U vapnenoj bolesti neima vapno nikakvoga posla, samo ime 
daje na protivno naslućivati. Jedino sličnost gusjenica poginulih od 
vapnene bolesti komadićima vapna dala je povod postanku toga 
naziva. Posebnom izgledu vapnenastih ili krečavih gusjenica ima se 
zahvaliti, te je ta bolest za rana razlikevana od ostalih (Vallisneri 
početkom XVIII. stoljeća). 
Evo u kratko vanjske slike bolesti: Tek oboljele gusjenice 
promatrane prostim okom ne mogu se kao takve ni upoznati. Kad 
je bolest već jednom preuzela mah (3—4 dana) opažaju se tek 
posve općeniti simptomi, po kojima ne bi mogli na oko zaključiti, 
da se radi o vapnenoj bolesti (tromost, pomanjkanje teka, mekost 
tijela). 
Tek nešto prije ili odmah poslije nastupa smrti, niti to ne 
uvijek, tijelo gusjenice pocrveni. Po jednima je ta crvena boja slu- 
čajna kemička reakcija (murexidna reakcija: oksidacija mokraćne 
kiseline uz prisustvo amonijaka). Po drugima radi se samo o bujnoj 
