88 
koloniji jednog hromogenog bakterija (Microccocus prodigiosus, 
Cohn, uzročnik krvareće hostije). koji se uz uzročnika vapnene bo- 
lesti rado pojavljuje. Ovo potonje mnijenje drZim vjerojatnijim. 
Nekoliko sati poslije nastupa smrti počinje se tijelo gusjenice 
sušiti. Koža se nabere. Jedno 24 sata poslije smrti promjeni gusje- 
nica sasvim svoj izgled. Mjesto gusjenice naći ćemo dugoljasti valj- 
kasti komadić vapna. Tijelo gusjenice je krhko kao vapno, a do- 
taknemo li isto pstom, ostane nam prst bijel, kao da smo se brašna 
dotakli. Na starijim krečavim gusjenicama naći ćemo često i pove- 
like ledce. 
Sl. 1. Razvoj spora od Betrytis bassiana Criv. u »visećoj kapljici«; a, spore 
ili konidije; b, spore malo prije klijanjanja; c, tri sata poslije klijanja; d, 
pet sati kasnije; e, sedam sati kasnije; f, poslije 11 sati; g, poslije 23 sata. 
450: 1. Po Verson-Quajat-u. 
Trajanje bolesti ovisi o veličini gusjenice, a i rasi, kojoj ona 
pripada. Sasvim sitne gusjenice svrše za 2—3 dana, odrasle se vuku 
i 6—7 dana. 
Nauci je malo po malo uspjelo protumačiti procese, koji se 
od početka pa do kraja bolesti u nutrini gusjenice odigravaju. Prvi 
je vapnenu bolest proučavao Francez Nysten,! i to po nalogu fran- 
ceske vlade. Najintenzivnije se bavio ispitivanjem uzročnika vap- 
nene bolesti C. Vittadini.? * 
Prvi korak k upoznavanju vapnene bolesti bio je nalaz tankih 
vlakanaca u tkanjima bolesnih gusjenica. Našao ih je Nysten, ali 
im nije upoznao pravog karaktera, to je učinio tek Bassi. On je 
utvrdio, da vlakanca nisu ništa drugo, nego micelij (tkan) gljivice 
(Botrytis bassiana, Criv.) 
Micelij raste u nutrini gusjenice vrlo naglo na račun krvi gu- 
sjenice, ispuni sve tjelesne šupljine, kao i srce; prodire kroz mi- 
"PH. Nysten: Recherches sur les maladies des vers a soie et les 
moyens de les prevenir. Paris 1808. Impr. imper. 
2 C. Vittadini; Della natura del‘ calcino o mal del segno. Giornale 
dell‘ I. R. Istituto lombardo di sc. lett. et arti... Tom. MI. Milano 1851. 
