89 
šičja tkanja i epitelije. Vrlo je vjerojatno, da micelij izlučuje tvari 
škodljive organizmu gusjenice. Micelij jednom rječju raztvori nutrinu 
gusjenice i ova mora uginuti. 
Pod mikroskopom vidimo, da se micelij sastoji iz dugih bez- 
bojnih, razgranatih cjevčica sa promjerom od 0:25 mm. (Vidi sl. 3.). 
Osim rasta nalazimo u micelija od Botrytis bassiana još i jedan 
drugi način rasprostranjenja unutar gusjenice. Sa strane cjevčice iz- 
raste ovoidno tjelešce, odkine se od cjevčice, te krvotokom dospije 
u druge djelove tijela gusjenice, i tamo u micelij izraste. To su cilin- 
drične konidije ili spore. (Vidi sl. 4.) 
Sad je glavno pitanje, na koji način i u kojem obliku dospije 
ta parazitska gljivica u svilčeve gusjenice. Da na to odgovorimo, 
potrebno je razmotriti dalnji razvoj micelija. Smrću gusjenice — 
domadara gljivičinog — ne svršava životni ciklus gljivice. 
Poslije smrti gusjenice suši se njezino tijelo sve više, a nesta- 
šica vlage djeluje na micelij gljivice, kao neki posebni podražaj. 
Micelij potjera okomito kroz kožu gusjenice cjevčaste drške 
(hife), a ovi pak na slobodnom vršku produciraju nekoliko nepra- 
vilno poredanih izraslina, koje se raspadnu u niz sitnom biseru 
sličnih zrnaca (Vidi sl. 3.). Hife prodru kožu u tolikom broju, te 
produciraju toliko zrnaca trusova, (spora ili konidija), da je sva po- 
vršina gusjenice njima pokrivena. Sama zrnca su bezbojna, isto kao 
što je ledac sniježni (vode) po sebi bezbojan. Međutim u onolikoj 
količini čine nam se kao snijeg bijeli. 
Tek tjeranjem spora završen je životni ciklus gljivice. Mi- 
celij unutar gusjenice ugine, a spore očuvaju kontinuitet života od 
SI. 2. Micelij poslije 48 sati, odhranjen u visećoj kapljici. 450: 1. Po 
Verson-Quajat-u. 
