90 
Botrytis bassiana; u njima je latentni život, klica, koja čeka samo 
na zgodnu priliku, pa da opet stupi u akciju. Sama je spora tako 
građena, a osim toga se producira tih spora u tolikom broju, da je 
velika vjerojatnost, da će koja od njih zaista i naći zgodnu pri- 
liku za dalnji razvoj. (Vidi sl. I.). 
Pojedina spora mjeri u promjeru do 0:2 mm., ovoidnoga je 
oblika i opkoljena je podebelom kožicom, tako, te može izdržati u 
razmjerno suhom zraku dulje vremena (micelij se na zraku odmah 
sasuši). Unutar kožice je žitka masa. Na živoj spori nije moguće u 
toj masi kakovu strukturu prepoznati. Spore se drže sasvim lagano 
jedna druge, te kako su malene i lahke, dižu se svakim pokretom 
zraka sa trupla gusjenice i dospiju svuda po sobi, a svaki ih povje- 
tarac nosi kroz vrata i prozore. 
Sl. 3. Potpuno razvijeni micelij od Botrytis bassiana Criv. Iz kulture u vi- 
sećoj kapljici. a, micelij; b, hife; c, spore. 300: 1. Po Verson-Quajatu. 
U sporama (konidijama) upoznajemo sredstvo za rasprostra- 
njenje Botrytisa i ujedno za usčuvanje vrste. Kad se svrši gojitba, 
te se svilčeve gusjenice zapredu, neima miceliju više života. Spore 
imaju zadaću sačekati novu generaciju svilčevih gusjenica. S vjetrom 
i prašinom dospiju prezimjele spore (prezimljuju u prostorijama za 
gojenje gusjenica) na kožu gusjenica. Prema istraživanju Quajata! 
događa se infekcija gotovo isključivo kroz kožu. Žitka sadržina 
spore prodre vlastitu kožicu i zatim kožu gusjenice, te izraste po 
malo u micelij. Što dalje biva, to smo već čuli. 
Lako si možemo predočiti, kako se vapnena bolest može raz- 
mahati i uništiti čitave kulture, što se zaista ne rijetko događa. 
Uzmimo, da je prve godine iz vana došlo u gojilište nešto spora, 
za nekoliko dana (već prema veličini gusjenica), padnu prve žrtve. 
1 E. Quajat — D. Rossinski: Ricerche sul calcino. Bollet. Mens. di 
Bachicoltura. anno 1892. N° 6, 7, 8. 
