93 
svakom slučaju provodit i ako se nije bolest pojavljivala, osobitom 
pak revnošću, ako se to dogodilo. Predmeti manje vrijednosti (pa- 
piri, slama itd) imaju se spaliti. Sredstava za dezinfekciju ima dosta, 
radi se samo o tome: naći takovo, koji sa najmanje troška i opa- 
snosti u najkraćem vremenu djeluje. 
Gotovo smo nemoćni zapriječiti uvlačenje bolesti iz vana u 
gojilište. Upravo nas začuđuje, kako zaraza najednoć bukne, a da- 
leko i široko naokolo neima gojilišta sa inficiranim gusjenicama. 
Pa ne da bi oboljeli pojedini individui, nego množina gusjenica 
gotovo na jedamput. Najvjerojatnije je, da je vjetar donio sobom 
spore. Ne smijemo ni zaboraviti, da je vapnena bolest opažana i 
kod drugih u prirodi živućih gusjenica. 
Kako bez zračenja prostorija neima gojenja svilaca, to smo 
uvijek izvrgnuti opasnosti uvlačenja spora; tu ne pomaže mnogo 
prozore prozračnim tkaninama (»organtin«) presvlačiti. Jedino što 
možemo učiniti, jest, da budnim okom pazimo, da iz inficiranih goji- 
lišta u naše ne zalaze ni osobe, niti da se ikakvi predmeti prenašaju. 
Kušalo se sa periodičkim deziniekcijama gojilišta za cijelo vri- 
jeme gojenja (n. pr. svaka dva sata)! i to sa formalinom. Pokusi 
su pokazali doduše neki uspjeh, ali ni iz daleka toliki, da bi se to u 
praksi moglo provoditi. Osim toga izgleda, da odraslim gusjenicama 
škodi česta dezinfekcija, te je s obzirom na fizikalna svojstva svile 
od štete* (osobito, ako se dezinfekcija praline sa plinovima nastalim 
izgaranjem sumpora.*) 
Vrednost dezinfekcije za vrijeme gojenja umanjuje u svakom 
slučaju činjenica, da se sama infekcija vrlo brzo događa Utaremo 
li kožu gusjenice sa sporama, te ih već iza 3 minute dezinficiramo, 
ostaje ipak do 50% svih pokusnih gusjenica okuženo, tako brzo 
probije izraslina spore kožu od gusjenice, a kad se je to jedamput 
dogodilo ne pomaže nikakva dezinfekcija*. Ako se i svaka dva 
! G. Pasqualis: Sperimenti e note di bacologia. Vittorio 1900. 
? A. Lentichia: Nuove esperienze comparative sull’ influenza dei suf- 
fumigi di solfo e di formalina, usati negli allevamenti dei bacchi, sull qua- 
lità della seta. L'agricoltura moderna 1902. 
* E. Quajat-G. Pasqualis: I suffumigi in bacchicoltura e loro influenza 
sulle qualità della seta. Bolletino mensile di bachcicoltura (Padova) 1897. 
N° 12. 
* E. Quajat: L’ agricultura moderna 1900. i G. Pasqualis op. cit. 1900. 
