135 
tvorevine gornjega triasa. Donji odsjek gornjega triasa, takozvani 
»karnički odio« (i to »Raibl« slojevi) dolazi u obliku razno boja- 
disanih laporastih vapnenaca, tamnih vapnenaca i dolomita. Na 
ovim naslagama leže svijetli vapnenci, dolomiti i pješčenjaci »no- 
ričkog odjela«, takozvanog glavnog dolomita (Hauptdolomit). 
| Međusobni snošaj ovih naslaga najjasnije se motri duž potoka 
Pakra «cd Piljenice sve do iznad manastira Pakra. Na prodoru 
Pakre kod Piljenice dolaze sivi, crveni i zeleni vapneni škriljavci, 
koji su između Skupeduše i Komljenice izmjenice naslagani sa 
crnim vapnencem. Na slojnim plohama ovoga vapnenca nađeni su 
okamenjeni preostaci morskih puževa i školjkara, koji su živjeli za | 
vrijeme taloženja t. zv. Raiblslojeva. Tako na pr. Myophoria Kefer- . 
steini, Cardita crenata, Myoconcha af. Cunionu, Pecten filosus, 
Spiriferina spec, prerezi velikih Megalodonta, i t. d. Ovih naslaga 
nalazimo još u Toplici potoku, te u Zelinjaku i Stančević potoku 
kod Markovca. Kod kupalištnog perivoja u Daruvaru nalazi se uz 
željezničku prugu klisura tamnog vapnenca, u kojemu su nađene 
iste okamine kao u vapnencu iz Pakre, a uz to još Gervillia spec è 
Myoconcha Lombardica, Gervilleta (Odontoperna) cfr. Bonei, Pleu- 
rotomaria spec? it. d. Ova klisura pripada prema tomu takoder 
Raibl slojevima. Ova zanimiva klisura nalazila je za vrijeme miocen- 
skoga mora uz obalu, a to se vidi po tomu, Sto je taj tamni vap- 
nenac prevucen mjestimice okorinom bijelog prhkog vapnenca, Sto 
su ga izlučivale vapnene alge (Nulliporno vapno) toga mora. Uz 
alge nalazimo tu još vapnene koralje, oštrige i ostatke drugih mor- 
skih životinja, koje su za miocena ovdje živjele uz obalu morsku. 
Nadalje vidimo u tom vapnencu mnogo okruglih bušotina, što ih 
je stvorila morska školjka bušilica, takozvani kamotoč. 
Na naslage triasa naslanjaju se neposredno mladotercijarne 
tvorevine, dok stari tercijar (eocen i oligocen) manjka u cijelom 
opsegu ove karte. Miocenske naslage dolaze kao tako- 
zvano litavsko vapno uz trias, no vidimo to vapno i u obliku 
osamljenih klisura udaljeno od temeljnog gorja, tako je na pr. 
kod Batinjana jedna klisura usred pliocenskih naslaga. 
Pliocenske naslage dolaze u obliku kongeričkih la- 
pora, donjepontijskih vapnenih lapora (kod Daruvara), a ponajviše 
kao žuti pijesak. U tom žutom pijesku nađeni su ostaci krupno 
rebrastih Cardia, i to kod Prokopa, a na nekim mjestima ima u 
tom pijesku limonitnih kvrga (konkrecija). 
