Rasprave. 
Najstariji fosilni čovjek i njegov odnosaj spram recet- 
noga čovjeka i autropoida. 
Predavao na XXII. glavnoj skupštini hrv. prirodoslovog društva dne 28. 
veljače 1909. 
Dvorski savjetnik prof. dr. Gorjanović-Kramberger. 
Od god. 1905. u velike je napredovala paleoantropologija i 
to znamenitim pronalascima učinjenim u Francuskoj i Njemačkoj. 
Ne manje no tri preostatka čovječjega skeleta nađena su u Fran- 
cuskoj i to: g. 1905. otkrio je takove Emile Rivićrč u špilji Le 
Moustier, a iza toga 3. augusta 190%. našli su u špilji La Cha- 
pelle-aux Saints (Correze) I. i A. Bouyssonie i L. Bardon 
glavu (lubanju i mandibulu), nekoliko kralježaka i ekstremitetnih 
kosti. Nakon preparacije proučio je te preostatke prof. M. Boule, 
a E. Perrier referirao je o tom pronalazku u sjednici francuske 
akademije. Gotovo u isto vrijeme otkopaše Hauser iKlaatsch i 
opet u špilji Le Moustier preostatke 16 godišnjeg čovjeka. Sadrene 
sam odljevke toga čovjeka kupio za geološko-paleontološku zbirku. 
Potonji preostatci prozvani su //omo mousteriensis Hauseri. Al 
ću namah reći, da se taj H. mousteriensis posvema priključuje jur 
poznatim starodiluvijalnim ljudima naročito onim, što su nađeni u 
Neandertalu u Njemačkoj, Spy-u u Belgiji, Gibraltaru i Krapini. 
Prema tomu pripada taj musterianski čovjek nesumnjivo vrsti 
Homo primigenius, te je novo specifično ime H. mousteriensis 
Hauseri posve suvišno. Vrsti omo frimigentus konačno pripadaju 
i ona dva uvodno spomenuta čovjeka iz Moustiera i Chapelle-aux 
Saintsa. 
Mnogo je važniji pronalaz što ga je učinio 1907. F. Rösch, 
vlastnik pješčanika (Sandgrube) Gewann Grafenstein kod Mauera 
blizu Heidelberga. U dubljini on 24110 m. pod površinom, na- 
dena je doljnja čeljust čovjeka sa svim zubima, koji su bili djelo- 
