IO 
Od Srđa pružaju se visovi sve tamo do Zupe, najplodnijega 
kraja okoline dubrovačke, poznati i kao Bosanka. Prosijeca ih krasna 
cesta, koja vodi u Župu ik moru u Cavtat, što leži sučelice Du- 
brovniku sa ostrvima Mrkanom i Bobarom, dok je u neposrednoj 
blizini grada istakao svoje zimzeleno ruho opjevani otok Lokrum. 
Okolo Lapatskoga poluotoka. 
Svaki botaničar, koji je krenuo put Dubrovnika, mora se is- 
krcati u Gružu, jer veliki parobrodi ne mogu pristati u gratskoj 
luci, pošto je more preplitko. Iz Gruža kreće u Dubrovnik bilo 
omnibusom, bilo kočijom, i stigne pod bedeme slavnoga grada za 
20 časaka. 
Otkada je Roberto Visiani štampao svoje djelo o dalma- 
tinskoj flori, postao je Gruž, pod imenom »Gravosa« poznat 
u botaničkom svijetu. Za floru Gruža i okoline, a navlastito za 
floru poluotoka lapatskoga stekao si velikih zasluga Mato Vo- 
dopić, župnik u Gružu i potljašnji biskup u Dubrovniku. Godine 
1868. sabrao je bogatu zbirku bilja i priposlao je narodnomu mu- 
zeju u Zagrebu na ruke Spiri Brusini, koji je uvrstio u odjel 
botanički, u kojemu bijaše pohranjen herbar kanonika Hosta i herbar 
Klinggräffov okoline zagrebačke. 
Vodopic je pribrao 297 javnocvijetaka i ıI vrsta tajno- 
cvijetaka; ukupno 308 vrsta iz flore gruške.! 
Prilike su na lapatskom poluotoku za botaničara veoma po- 
voljne, jer na okolo vodi tvrda cesta, a do pojedinih visova i krasa 
stazice i nogostupi. 
Najzgodniji je put od Dubrovnika do Majke božje od milo- 
srđa. Desna i lijeva strana je krševita, ali nije gola, jer već na 
pragu Lapada susreta botaničara bilje, kojemu se u ovom kršu i na 
žaropeku sunca nebi nadao. 
Tu je jedan vršak, kojemu sive vapnene pećine pokriva »vris 
mali«* (Erica verticillata), poput velikih rpa mahovine svojim 
..v. 
* Narodna imena po Visianiju. 
