21 
soko u velikim rpama, koje su i metar široke; na Lapadu oko 
Majke božje od milosrđa; a Gružu po neožbukanim zidovima, a na 
jednoj zapuštenoj palači spušta se poput poponca (Zinarıa Cym- 
 balarıa) na metar i po duboko. U Cavtatu u velikim rpama po 
gromačama, a tik obale morske. 
Silene commutata Guss. — Syn. 5. venosa (Gilib.) Aschers. 
var commutata (Guss.) Giirke. — 5. ınflata 8. armena C. Koch 
u »Linnaea« XV. p. 712. (1841.) — S. Cucubalus %. commutata 
Rohrb. Monogr. Silen. p. 86. (1868.) 
Visiani ovu Silenu »ne bilježi« za floru dalmatinsku. 
Našao sam od nje na Srđu samo nekoliko eksemplara u plodu. U 
‘ generalnom herbaru pohranjena je u: Zora Graeca exsiccata. In 
monte Malevo Lacomae prope Hajos Joannis (zare); alt. 3000. stopa 
(Theodorus G. Orphanides). U Grčkoj je ova bilina »rijetka«. Dr. 
M. Gürke daje jojza Evropu ovaj areal: Hisp. mer. Balear. Cors. 
Sic. Monten. Thess. Maced. Graec. — Oriens. Transcauc. 
(Plantae Europeae. Tom. II. Leipzig, 1899. p. 286. 0.) 
Bilješka. O S. venosa govorim u Reviziji hr. flore. Vol I. od strane 
81. - 132. i bilježim od nje za našu floru var. Zarı folia, var. augustifilia i var. o/e- 
racea, kojim odlikama dodajem kao srodnicu S. commutata, koju nekoji bo- 
taničari bilježe kao vrstu, a drugi kao odliku od $S. venosa. 
Od Dubrovnika do Župe. 
Od dubrovačkoga prigrađa Ploče uspinje se pomalo poviše 
mora široka cesta do Župe, a u njezinu početku odvaja se put do 
staroga benediktinskoga samostana sv. Jakova, poviše visokih mor- 
skih hridina. Odmah si unišao u maslinjak, u kojemu ima od sta- 
rine raspucanih maslina, poslije unišao u šumu čempresa i zašao u 
šumicu u kojoj su ružmarini debeli poput stegna, koji buje onim 
krasnim modrilom. Tek je florista izašao, već ga prima šuma go- 
lemih Agava, kojima su batva nekoliko metara viroka. Isbile su 
po strmim pećinama poviše mora, gdje grmove povija Smiılax, 
gdje se žari šipak, zlati PAlomıs, a padaju u oči i rogači brojnim 
plodovima. 
Do samostana brojan je po pećinama Calycotome infesta (i tu 
do dva metra visok) i Cephalaria leucantha. Ima tu i Teucrium 
flavum, Dianthus ciliatus, Pallenis spinosa (?), Convolvus al- 
thaeoides, Sedum glaucum, Campanula pyramidalis, Ephedra 
Nebrodensis, Osyris alba, Inula viscosa, Coronilla securidaca, 
