22 
C. emeroidcs (u plodu). Medju gromačama našao sam Ayuga Iva, 
koju za Dubrovnik biljezi i Visiani, i u nekoliko eksemplara od 
papradi Cheslanthes fragrans. Svojimm se jakim miomirisom odaje 
Salvia Sclarea. 
Po vrtovima i perivojima goje ne samo oko Dubrovnika, već 
u cijeloj Dalmaciji čiči m a k (Zizyphus vulgaris; Judendorn) iz po- 
rodice Ramnaceja, koji je samonikao u istočnim krajevima Sredo- 
zemnoga mora, otkuda seže do Bengalije, Kine i Japana. Zuto-cr- 
veni plodovi nalikuju trešnjama, jedu se kao voće, a poznati su 
kao »žižule« (tali. »giuggiole«; njem »Brustbeeren, spanische 
oder französische Jujuben). 
Druga voćka, koju goje navlastito u Župi, poznata je kao »N e- 
spola«, u botanici opisana kao Zriobotrya japonica (japanische 
Mispel), koje goje i u zemljama oko Sredozemnoga mora, u tropskoj 
Aziji, u novije doba i u Americi. Plodovi, koje zovu Talijani »N es- 
pole di Giappone«, nalikuju bojom i veličinom kajsijama, 
imadu više velikih, ugljastih sjemenaka, meso im je sočno, a jer je 
kiselo-slatko, vole ih Dubrovčani kao voće. 
Skrenuvši na glavni drum, ugleda botaničar strme pećine, a 
na njima cijelu šumu čempresa. Pred jednom zidanicom uredio si 
seljak-gospodar sjenicu, opleo je Pasiflorom, koja bijaše prepuna 
cvijeta, a uz kuću zasadio maslinu. Drugu jednu seljačku kuću za- 
sijenjuju smokve, žarki šipak i rogači, dok po pećinama buje ruž- 
marini. Silne pećine, koje zovu Orsola, pokrile su Agave, u hilja- 
dama bijela gospina kadulja i miomirisno smilje. U raspuklinama 
zeleni se Coronilla stipularis, medju orušinama f/h/omis fruticosa 
i opojno mirisava Clematıs Flammula, dok su se k moru spustili 
borovi. Raspuklinama golih pećina najkrasnlji je ures Orsoli Pu- 
ftorra calabrıca. Prošavši jednim prosjekom, raskrili se pred tobom 
Župa, najpitomiji i »najžupniji« (najplodniji) kraj okoline dubro- 
vačke. 
Na pragu ove doline susreta botaničar Anacyclus clavatus 
Scolymus hispanicus, Verbascum sinuatum, Erica verticillata, Caly- 
cotome infesta, Crepis foetida, Cicorium inthybus, Chrysanthemum 
cineraraefolium, Juniperus macrocarpa, J. phoenicea, Carduus pycno- 
cephalus, Marrubium candidissimum, Eryngium amethystinum, i 
Sedum glaucum, koji je uz cestu običan. 
Od Dubrovnika do Župe pada botaničaru najviše u oči 
Phlomis fruticosa, koju nam Visiani (1. c. II. p. 215.) bi- 
