Atmosfericki elektricitet — pastorce moderne 
meteorologije* 
Napisao prof. dr. St. Plivelié. 
Na osnovu obilnoga iskustva ustanovljeno je, da se faktično 
stanje atmosfere često puta ne podudara sa prognozama meteoro- 
loških centralnih zavoda. To je uzrok, da se šira publika u tom 
pogledu voli oslanjati na razne druge prognoze n. pr. na mudro- 
lije t. zv. stoljetnog koledara, nego li u rezultate nauke, kojoj je 
glavni cilj pronaći pravila, pomoću kojih bi se dao proreći karakter 
vremena. To ali, iskreno rečeno, nije nikakovo čudo, i jamačno će 
još dugo mnogi ljudi više vjerovati raznovrsnim teorijama a la 
Falb-ova itd., nego li bez sumnje lijepim, ali žalibože još uvijek 
manjkavim rezultatima znastvene meteorologije. 
Naša moderna meteorologija osniva svoje prognoze vremena 
poglavito na opažanjima temperature, vlage, barometričkog stanja, 
smjera i brzine vjetra itd. u našem zračištu. To su glavni elementi 
današnjih meteorologa, koji se u svim ovećim meteorološkim po- 
stajama dnevno registriraju, te se tada telegrafskim putem cen- 
tralnim zavodima saopćuju. Na temelju toga materijala izrađuju cen- 
trale svaki dan svoje karte vremena, pak pomoću njih konstruiraju 
odnosne prognoze za buduća 24 sata. Na taj je način doduše mo- 
guće dobiti sliku o odnošajima vremena na većem području naše 
zemlje, ali je dosta malena vjerojatnost — kako dosadanje iskustvo 
pokazuje — sigurno proricati, kakvo će biti vrijeme u bližnjem ma 
i kratkom vremenu. Po gotovo je pak nemoguće na tom osnovu 
izricati lokalne prognoze, jer lokalno vrijeme nije često ni u 
kakvom savezu sa rezultatima opće prognoze. Tako smo prema da- 
našnjemu stanju meteorologije još vrlo daleko od glavnoga njezina 
cilja, sigurnih naime zakona, pomoću kojih bi se dale izricati pro- 
gnoze vremena. 
* Izvadak ove rasprave štampan je u časopisu »Elektrische und Maschi- 
nelle Betriebe<, Berlin, 1909. 
