60 
mjesta, bregova itd, i to najbolje na ravnicama, na kojima nema 
dima, prašine itd. x 
Uza sve to bilo bi ipak moguce sve ove zapreke ukloniti 
kad bi samo centralni meteorološki zavodi htjeli ozbiljno tu stvar 
uzeti u svoje ruke, jer još uvijek ima dosta inteligentnih ljudi, koji 
bi u interesu znanosti tomu nužne žrtve doprinijeli, a i državna 
vlast nebi jamačno svoje pomoći uskratila postignuću ovako za- 
mašnoga cilja. | 
Toga radi apeliram na ovom mjestu na sve znanstvene mete- 
orološke zavode — i to je upravo glavna svrha ovih redaka — 
neka ove moje riječi uvaže, i neka u interesu meteorologije uzmu 
atmosferički elektricitet pod svoje okrilje. A i naša akademija znanosti 
učinila bi plemenito djelo, kad bi utom pogledu poduprla nastojanje 
našega hrvatskoga meteorološkoga opservatorija u Zagrebu, koji će 
kako sam razabrao iz novina — u novom svom domu urediti i sekciju 
za opažanje atmosferičkoga elektriciteta. Nije mi doduše poznato, 
na kom mjestu namjerava uprava našega opservatorija podići tu 
štaciju, ali držim, da je iz mnogih razloga Zagreb — naime grad 
— za takovu postaju skroz neprikladan i da će po nauku mala 
korist biti od te štacije, ako bude ona smještena u samom gradu. 
Trebalo bi bo u tu svrhu odabrati drugo koje mjesto u našoj do- 
movini, koje bi zahtjevima nauke potpuno odgovaralo. U koliko ne 
bi dosizala materijalna sredstva, koja bi zemlja u tu svrhu dala, 
mogla bi akademija priskočiti u pomoć. Tako bi i opet naš maleni 
narod u kulturnom polju poskočio za jedan korak naprijed. 
Naravno, kad bi došlo do ovećega broja ovakovih postaja, tre- 
balo bi tada lučiti male postaje od velikih. Manje postaje bavile 
bi se registriranjem dnevnih varijacija atmosferičkoga elektriciteta, 
dočim bi veliki opservatoriji morali kultivirati čitavo područje atmos- 
feričkoga elektriciteta. Na ovima imala bi se provodti ne samo 
mjerenja i opažanja normalnoga i olujnoga elektriciteta, nego bi se 
tu imali izvoditi i raznovrsni pokusi, osobito pogledom na olujni 
elektricitet. 
Nije mi u opće poznato, da li je nakon god. I752., kad je 
Franklin u blizini Philadelphije pustio svoj zmaj u olujni oblak, 
i nakon što su Romas god. 1753. u francuskom gradiću Neracu 
i još nekoliko malo njih, olujni elektricitet direktno istraživali, još koji 
stručni meteorolog izvodio slične pokuse za vrijeme oluje. Jesmo 
li mi tim primitivnim pokusima sve iztrazili, što bi za bolju spo- 
