76 
Kako je za rana zavolio prirodu, uredio si zanimivu zbirku 
kukaca i ptica, koje je nadijevao sam. Jednoga dana dodje k njemu 
Ljudevit Vukotinović, pak se začudi njegovoj vještini te bi 
mu odsada slao ptice, koje je nadijevao za muzej, utemeljen po 
Dragutinu Rakovcu, prvomu tajniku »Gospodarskoga 
društva.« 
Kako bijaše Wormastiny vještak, nagovorio ga Vukoti- 
nović, da napusti ljekarstvo i da podje k muzeju, koji se je tađa 
preselio u »Narodni Dom«. Željan nauke i napredka, dodje k mu- 
zeju g. 1850. i položi svojim zbirkama temelj zbirci arnitološkoj i 
entomološkoj. U muzeju upoznao se Wormastiny sa prvim do- 
brotvorima toga zavoda: sa Rakovcem, profesorom Petterom, umi- 
rovljenim kapetanom Antunom Sabljarom, njegovim bratom ma- 
jorom Mijatom, koji je utemeljio u muzeju više zbiraka i kojemu 
je »Gospodarsko društvo« povjerilo upravu toga zavoda. 
U muzeju upoznao je Wormastiny dra Aleksu Praunšper- 
gera, dra Šlosera, grofa Rudolfa Waldersdorfa, koji su si za mu- 
zejalne zbirke stekli velikih zasluga. 
Uz ove odlične muževe pregnuo je Wormastiny svom 
dušom svojom, da muzeju privredi što više, negledeći pri tome na 
svoju neznatnu mjesečnu nagradu. Vlastitim trudom i marom pribrao 
je za nekoliko godina toliko gradje, da jeu muzeju uredio krasnu 
i bogatu zbirku lepira, kukaca, mrežokrilaca i skakavaca iz okoline 
zagrebačke. | | 
Sabirao je biline za »Novi ilirski herbar, koji je brojio 
više od 20 omašnih knjiga, koji se sada čuva u botaničkom zavodu 
kr. sveučilišta, sadržavajući malome potpunu floru okoline zagre- 
bačke. U ovom herbaru ima bilina, koje je sabirao oko Radoboja 
na Velikom Žljebu, na Hajdinskom zrnu, oko Očure i druguda po 
našem milovidnom Zagorju. 
Što je W ormastiny vige opéio sa drom Sloserom i Vuko- 
tinovićem, to je hrvatska flora sve to više osvajala njegovo srce, 
dok je napokon zavoli do kraja. Njegovom gradjom poslužio se 
dr. Hugo Klinggräff već od g. 1861., kad je napisao radnju »Die 
in der Umgebung von Agram verkommenden Pflanzen«. Worma- 
stiniyevim marom poslužili su i dr. Sloser i Vukotinović kad su pi- 
sali svoje monumentalno djelo »Flora Croatica«, eje je Jugo- 
slavenska akademija isdala g. 1869. 
Kad je Vukotinović posvetio osobitu pozornost hrvatskim hra- 
