82 
i prema Hydrozoima kao i prema Anthozoima, to sam predložio, 
da se Cnidaria razdijele u tri samosvojna razreda. I. Hydrozoa, 
2. Scyphozoa, (s. str.), 3. Anthozoa. Ime druge klase provideno je 
za sada sa »s. tr.«, pošto je Goette isto ime, ali u drugom smislu 
upotrijebio, a novo ime nisam htio kovati, pošto je ovo vrlo poznato 
Jovan Hadži [Zagreb]: Ueber das Nervensystem von 
Hydra. Mit zwei Tafeln und zwei Figuren im Text. »Arbeiten 
der zool. Institute Wien-Triest.« Tom XVII. Heft 3. 1909. (O Ziv- 
čanom sustavu Hydre). 
Dok je živčani sustav kralježnjaka već od prve polovice pro- 
šloga vijeka bio vrlo obljubljeni objekat znanstvenoga istraživanja, 
te je do danas do najsitnijih detalja istražen, počelo se razmjerno 
kasno baviti sa živčanim sustavom nižih životinja. Ne malo su do- 
prinjele tome tehničke teškoće. Valjalo je naime tek naći sasvim 
posebnih metoda, kojim bi se tako nježna tkan, kao što je živčana 
in situ učinila pristupnom oku. Ehrlich je našao takovu me- 
todu; to je bojadisanje još žive životinje (intra vitam) sa vodenom 
rastopinom anilinske methylen modre boje!. Sa zamjernim uspjehom 
prokušana je ta metoda specifičnog vitalnog bojadisanja živčanog 
sustava kod mnogih nižih životinja. Najniže životinje, koje posjeduje 
živčani sustav, a to su Hydroidi unutar skupine Coelenterata, naj- 
duže se odupirali Ehrlichovoj metodi. Tek sada je autoru radnje, 
o kojoj se sada referira, uspjelo nešto modificiranu Ehrlichovu me- 
todu i za Hydroide upotrebiti. 
Pri istraživanju živčanog sustava Hydre (u nas jedini slatko- 
rodni Hydroid) primenjene su slijedeće tri metode: 1. Metoda izo- 
lacije. Iza djelovanja stanovitih kemičkih agencija raščinja se tijelo 
Hydre sve do pojedinih stanica. Na taj se način mogu _ istražiti 
stanični elementi, od kojih se živčani sustav sastoji. 2. Metoda raz- 
rezivanja u seriju rezova. Pomoću te metodc možemo se orienti- 
rati o topografskim odnošajima živčanog sustava. 3. Treća nas 
metoda, vitalna metoda sa methylen-modrilom, podučava o sastavu 
i cjelini živčanoga sistema u Hydre. 
Vrijedno je posebnoga spomena, da methylen-modra metoda 
uspjeve samo kod one vrste Hydre, koja živi zajednički sa jedno- 
staničnim zelenim algama (zoochlorele), a to je Hydra viridis L 
ı Ta se metoda osniva na nekoj kemičkoj privlačivosti (afinitet) živ- 
Cane tkani prema rastopini methylen-modre boje. Do sada još nismo upu- 
ćeni u potankosti toga procesa. i 
