33 
Tek time, što je uspjelo jednu specifičnu metodu primijeniti na 
Hydru, dokazano je, da ista zaista posjeduje živčani sustav. Inače 
se sa više ili manje vjerojatnosti iz morfoloških obilježja pojedinih 
stanica zaključivalo, do su iste živčane. 
Rezultati provedenih istraživanja jesu u kratko slijedeći: živčani 
sustav u Hydre sastoji se iz slijedećih elemenata: tipičnih živčanih 
stanica, pravih sjetilnih stanica i živčano-sjetilnih stanica. Za ekto- 
derm (vanjski tjelesni sloj) dokazana je suvisla živčana mreža. Živ- 
čane stanice spojene su međusobno i sa sjetilnim stanicama di- 
rektno pomoću živčanih nastavaka; osim toga ima živčanih nasta- 
vaka, koji slijepo prestaju, te po svoj prilici služe ineervaciji. Na 
ustnom polju, kao i na nožnoj ploči dolazi do stanovite koncentra- 
cije živčanih stanica (začetci živčanih koluta). U entodermu, (nu- 
tarnji tjelesni sloj) je živčani sustav slabo razvijen (ipak ima sjetilnih 
stanica). I jedna riječ nervacija žarećih stanica nije konstatirana. 
Izvedeni fiziološki pokusi stoje u suglasju sa histološkim na- 
lazima. Hydra je osjetljiva po cijelom tijelu, a najviše na ustnom 
čunu (proboscis) i nozi, kojom se na podlozi drži i polako kreće. 
Svaki je dio tijela (n. pr. pojedini teutakulum) dosta neovisan (ako 
podrožaj nije suviše jak) u svojoj reakciji. 
Prema svemu tome je Hydra s obzirom na živčani sustav do 
sada najbolje iztraženi Hydroid. Hydra, premda jedna od najnižih 
mnogostaničnih životinja (metazoa), ima u njezinom živčanom su- 
stavu već sve bitne stanične elemente, iz kojih se u opće živčani 
sustav i viših životinja sastoji. 
Degenovo otkriće zastupnika roda Lesquerella na Vele- 
bitu. Među botaničare vrlo sretne ruke spada za cijelo i madžarski 
botaničar dr. Arpad Degen, kome je uspjelo već mnogu 
rijetku, a i novu, zanimljivu biljnu vrstu otkriti. Nas zanimaju 
osobito otkrića, što ih je učinio u našoj domovini. Nije tome dugo, 
što je otkrio baš na Velebitu zanimljivu biljku Sibiraea croatica, 
pa nam već javlja u madžarskim botaničkim novinama (Magyar 
botanikai lapok — Ungarische botanische Blätter VIII. 1909. br. 
1.—4. str. 3—24.) u raspravi pod natpisom: . »Bemerkungen über 
einige orientalische Pflanzenarten. LIII. Ueber die Entdeckung eines 
Vertreters der Gattung Lesquerella im Velebitgebirge« novo ot- 
krice zastupnika roda Zesquerella za Velebit. 
Novo otkrivena Zesguerella velebitica Degen, čija je morfologija 
* 
