84 
i sistematski položaj u spomenutoj raspravi iscrpno raspravljen, je 
prvi za Evropu poznati zastupnik dosele samo iz Amerike poznatog 
roda Zesguerella, pa unutar toga roda novoj je vrsti najbliža Z. 
alpina (Nutt.) Wats. | 
Degen je otkrio tu novu biljnu vrstu na ekskurziji, što ju 
je 18. srpnja 1907. poduzeo u društvu s drom. Gejzom Len- 
gyelom i Antunom Smoquinom na Velebit. Našao ju 
je među rastresenim kamenjem pećinama opkoljene dumače, što se 
je uvalila između najviših vrhova bregova Kruga (1342 m) i Kuka 
(1270 m) poviše Lukova Žugarja. Tamo je ista drugovala sa Agzz- 
Zegia Kitaibelii Schott, Zberis carnosa W. K., Edraianthus Kitai- 
belii Dc. var. alpinus Wettst., Arctostaphylos Uva ursi (L.) Spr., Koe- 
leria eriostachya Panč., Globularia bellidifolia Ten., Festuca pungens 
Kit., Androsace penicillata S. N. K., Phyteuma orbiculare L. var. 
flexuosum Schultz, Zelianthemum canum (L.) Bmg. f. balcanicum 
Janchen, Carex /aevis Kit., Arenaria gracilis W.K., Sesleria tenui- 
folia Schrad. i nekim drugim biljkama. Poslije, kad su se uspinjali 
na Kuk, našao ju je i Smoquina u prekrasnim primjercima. 
Biljka je tu tvorila velike jastuke. 
Lesquerella velebitica prikazuje nam tip posve tud evropskoj 
flori, koji nam je poradi neznatnih rodbinskih odnosa spram Cruci- 
fera, što sada u tome dijelu svijeta živu, i poradi njegova, kako su 
čini, vrlo ograničenog dolaženja smatrati reliktom. 
Zagreb, koncem mjeseca travnja 1909, 
Dr. Aurel Forenbacher. 
Dragutin Hirc, Revizija hrvatske flore (Revisio florae 
croaticae) Dio I. Izrađena u botaničko-fiziologijskom zavodu kr. 
sveučilišta Franje Josipa I. u Zagrebu. (Preštampano iz I55., 158. 
159., 161., 167., 169 i 173 knjige »Rada« Jugoslavenske akademije 
znanosti i umjetnosti) Zagreb, 1908. 
Godine 1859. ugledalo je svijet djelo: »Flora croatica«. To 
su djelo napisali dr. Josip Kalasancij Schlosser i Lju- 
devit Vukotinović. Tim velikim florističkim djelom, koje je 
ugledalo svijetlo troškom Jugoslavenske akademije, nijesu oni završili 
proučavanje hrvatske flore, već su ga dalje nastavili. Putujući raznim 
krajevima domovine pribrali su nove građe, a našli i »novih« 
biljaka. Svoje radove priopćivali su u »Radu« Jugoslavenske aka- 
demije i u »Oesterreichische botanische Zeitschrift« u Beču. 
