85 
Schlosseri Vukotinović, kad su počeli pisati djelo: 
»Flora croatica«, uzeli su za uzor Reichenbachovo djelo: 
»Flora germanica excursoria«, koje je štampano u Leipzigu god. 
1830.—1833., a osim toga su se poslužili još nekim djelima, koja 
navode u predgovoru. Za poredbenu građu bijahu vezani na svoje 
herbare. Hostovim velikim herbarom, koji je bio pohranjen u 
narodnom muzeju, nijesu se mogli poslužiti, jer nije imao znan- 
stvene vrijednosti, kako to Hirc u predgovoru svoje: »Revizije 
hrvatske flore« spominje. Nema sumnje, da im je dobro došao 
herbar Huge pl. Klinggräffa, koji je prvi pribrao biljke iz 
flore okoline zagrebačke i Stampao god. 1861. radnju: »Die in der 
Umgebung von Agram in Croatien vorkommenden Pflanzen. Nach 
eigenen und fremden Beobachtungen zusammengestellt«, kojoj je radnji 
D. F.L.Schlechtendal napisao: » Vorwort und Erläuterung«, a 
cijela je radnja štampana pod naslovom: »Zur Flora von Croatien«!. 
Budući da >Flora croatica« ne odgovara više stanju da- 
našnje floristike, pa je savjesnoga u istraživanjima dra. Augusta 
Neilreicha već onda, kad je izašla, tako malo zadovoljila, da 
je odlučio još iste godine izdati: »Nachtrag zu den Vegetations- 
verhältnissen von Croatien«?, to je bilo potrebno, da se prijeđe na 
preradbu ili reviziju hrvatske flore. Pohvalna je zamisao Jugosla- 
venske akademije, da je taj posao povjerila našem najmarljivijemu 
floristi Dragutinu Hircu, kome izvrsno dolazi njegovo bo- 
gato iskustvo, jer proučava hrvatsku floru skoro 40 godina, pa je 
do sada prošao gotovo svu Hrvatsku, Slavoniju i Dalmaciju, a po- 
redbene građe radi jedan dio Kranjske, južne Štajerske, istočne 
Istre, neke krajeve sjeverne Bosne i velik dio Ugarske, gdje ga je 
osobito zanimala flora Visokih Tatra i flora Podunavlja i Potisja, 
kojih se flora nastavlja u našoj ravnoj Slavoniji. Da će Dragutin 
Hirc »Reviziju hrvatske flore«, posao koliko častan toliko te- 
gotan, i kraju privesti na čast nauke i našega naroda, o tom ne će 
nitko posumnjati, tko samo površno pogleda I. dio ove goleme 
radnje, što se je počela štampati već godine 1903. u 159. knjizi 
»Rada« Jugoslavenske akademije, te za koju se hoće ne samo 
obilno iskustvo, već i kritički duh. Kako je referentu poznato, pri- 
vodi pisac kraju II. dio svoje radnje, s kojim će završiti Pterido- 
! Linaea. Zeitschrift für Botanik in ihrem ganzen Umfange oder Bei- 
träge zur Pflanzenkunde. Halle, 1861. 1862. 
? Abh. zool.-bot. Gesell. in: Wien 1869. str. 765. 
