86 
phyta, Gymnospermae te od Angiosperma Dicotyledoneae, dok će 
II. dio obuhvatati Monocotyledoneae. Dijelu drugome i trećemu bit 
će dodan »/udex familiarum et generum«. 
Za podlogu Hirčevu radu služi u prvome redu »Flora 
croatica« i neke Vukotinovićeve radnje kao i botanička 
djela i knjige botaničko-fiziologijskog zavoda našeg sveučilišta te 
herbari, koji su u njemu pohranjeni. To su herbari dra. B. Jiruša, 
dra. H. Klinggräffa, dra. J. Schlossera i Lj. Vukoti- 
novića. Osim toga služi piscu izvrsno i njegov prebogati vlastiti 
herbar, a od privatnih herbara dobro mu dolazi herbar Sla vo- 
ljuba Wormastinija, u kojemu je bogata građa iz oko- 
line zagrebačke. Od osobite je važnosti po reviziju hrvatske flore 
Kernerova »Flora exsiccata austro-hungarica«, Schultzov 
»Herbarium normale» i Baenitzov »Herbarium europaeum«, 
koji su uklopljeni u generalni herbar kr. sveučilišta, koji sadržaje i 
mnogu rijetku biljku, ubranu po predstojniku botaničko fiziologij- 
skog zavoda, kr. sveučilišnom profesoru dru. Antunu Heinzu, 
te od najnovijeg vremena cio moj herbar, što sam ga poklonio 
botaničko-fiziologijskom zavodu. 
Pisac >Revizije hrvatske flore« svraća osobitu po- 
zornost sustavu i nomenklaturi, pri čemu se služi djelom Adolfa 
Englera: »Syllabus der Pflanzenfamilien«. Na prvo mjesto 
stavlja ime prirodne porodice ovoga sustava, navodi k tome nužnu 
literaturu po Dalla Torre-Harmsovu djelu: »Genera Sy- 
phonogamarum ad systema Englerianum conscripta« i dodaje ono 
ime porodice, koje navodi »Flora croatica«. Isto tako radi i kod 
pojedinih rodova Kod nomenklature pazi rigorozno kod imena 
dotične biljke, da ne povrijedi ničije prvenstvo i stoga dobiva 
biljka ono ime, koje joj prema tome pripada. 
Svakome imenu dodaje pisac i tako nužne sinonime uz navod 
literature, ispravljajući kriva imena auktora, zamjene, koje su se 
dogodile tim, da je sinonim jedne vrste prenesen na drugu biljku. 
Gdje mu se čini nužnim, navodi i »poredbenu građu«, da 
njome laglje dokaže i utvrdi svoje kritičko razlaganje i svoja raz- 
jašnjenja. Tu građu vadi iz prije navedenih herbara dodajući i broj 
onoga lista, na kojemu leži biljka pohranjena. Osim toga dodaje, 
što je osobito važno i korisno, i mnoga »nova« staništa i navode 
iz pojedinih djela, a osobito iz Kernerova djela: »Schedae ad 
floram exsiccatam austro-hungaricame. 
