4 
osebujnosti ljudskih ostanaka nađenih u Spy-u i drugdje, i dok se 
ovdje već odavna govorilo o neandertalskom tipu čovjeka, trebalo 
je u Njemačkoj punih 50 godina, dok se napokon odlučiše, da iz- 
nova iztražuju spomenute ostanke. 
Zasluga je to strassburškoga anatoma prof. Schwalba, 
koji je stao da temeljito istražuje Pithecanthropusa, a napose pak 
neandertalca. Važna je svoja istraživanja publicirao g. 1899—1901. 
U isto se vrijeme zbiše dva događaja, koji učiniše kraj dugotrajnom 
susprezanju oko spoznaje prave prirode neandertalčeve. Bio je to 
energičan istup profesora Klaatsch-a protiv Virchowljevoga 
mnijenja i moj obret u Krapini g. 1899. 
»Der Fund von Krapina« — veli Klaatsch — »ist ge- 
rade zur rechten Zeit gekommen, um Rud. Virchow's letzten 
schwachen Versuch, noch einmal das Neandertal-problem zu ver- 
nichten; die Spitze abzubrechen<. — Na drugome mjestu piše 
Klaatsch: »Ich weiss nicht, ob das Neandertalproblem so rasch 
zur Klärung und allgemeinen Annerkennung gelangt wäre — ohne 
die Aufdeckung der Schädelfragmente von Krapina«. 
Iskapanje se u Krapini nastavilo do ljeta g. 1905., kad ga 
završismo. Našlo se oko 500 ostanaka kostiju gotovo svih dijelova 
kostura. 
Nalazište ovih ostanaka leži u sjevernoj Hrvatskoj na po- 
laznoj točki t. zv. zagorske željeznice, a na zapadnoj strani trgovišta 
Krapine, koja se prostire sjevernim smjerom prema gornjemu kraju 
doline sa obiju strana potoka Krapinice. Obale su toga potoka pri- 
lično visoke i strme. Obrasle su većinom vinogradima, u kojima se 
viđaju ladanjske kućice, a tu i tamo je među njima i po koja crkva. 
U samome se mjestu diže na strmoj konglomeratskoj pećini ruše- 
vina opkoljena perivojem. Nasuprot se toj ruševini na desnoj obali 
potoka iznad Kneippova lječilišta mrzlom vodom, a na obronku 
brijega Hušnjakovo vidi predbriježje poput terase: to je bivša i 
svoga krova lišena špilja, nekadanje prebivalište krapinskoga pra- 
čovjeka. Pozadinu doline, koja se prostire smjerom prema sjeveru, čini 
Strahinčica, koja brazdi od istoka k zapadu, a to je zapadni dio Ivan- 
čice, koji štiti tu dolinu od vjetra sjevernjaka. Prebivalište pračovjeka, 
koji je u ovim krajevima obitavao prije mnogo tisuća godina, leži 
25 m. nad sadanjim potokom, dok se u svoje doba nalazilo s po- 
tokom u istoj visini. Potok bi se katkada pače i prelio preko toga 
prebivališta! Ovo je posljednje, kako već spomenusmo, bila špilja 
