Iz opstojnosti, da je u tercijaru srednja i sjeverna Evropa bila 
veliko šumsko područje, ne smije se ipak nipošto izvoditi, da su 
tada svi bregovi ondje do svojih vrhova bili pokriveni šumom ; 
nasuprot su se morali mnogi od njih uzdići preko međe drveća, 
jer stari evropski kompleksi bregova, koji su dugo prije uzdignuća 
Pireneja, Alpi, Karpata, Kavkaza, Himalaje ili Anda postojali, bi- 
jahu mnogo viši od njihovih sadašnjih ostataka, jer su uslijed ero- 
zije kroz tolika stoljeća mnogo izgubili. Na tim visokim bregovima 
morala se je slična vegetacija zeleni pokazivati kao što na dana- 
šnjem visokom gorju. 
Ostanci tog starog gorja su Schwarzwald, češki gorski masiv 
i Sudeti. , 
Početkom perma protezalo se je ovo visoko gorje od cen- 
tralne Francuske srednjom Njemačkom do Šleske; drugo je vrlo 
staro visoko gorje t. zv. Armorikansko visoko gorje, koje je od 
Francuske do Engleske sezalo, a treće je skandinavskorusko zara- 
vanje (Taffelland). 
U tom visokom gorju bili su dakle već dani uvjeti za po- 
stanak livadnog bilja i bilja pećina. Sadašnja je alpinska flora smjesa, 
koja je djelomično došla s azijskih bregova, a djelomično iz terci- 
jarnog arktičkog područja potječe, djelomično se sama u Alpama 
na račun okolne flore ravnice razvila. 
Ipak se ne može uzeti, da su se svi alpinski rodovi, s izuzet- 
kom onih malo prije kao doseljenih posmatranih, tek od kasnijeg 
tercijara (kad su postale Alpe) na račun flore ravnice razvili, pak 
treba dakle uočiti mogućnost, da su ovi došli sa onoga staroga 
tercijarnoga visokoga gorja. 
Tako je studij roda Saxifraga doveo Englera do suda, da 
je većina sekcija, u koje se taj rod dijeli, morala već u tercijaru 
postojati, dakle prije, nego što su Alpe i ostalo lančano gorje po- 
stojali. 
Stoga je dakle najprirodnije uzeti, da ove Saxifragae već u 
tercijaru nastavaše staro visoko gorje. 
Dok je srednja Evropa u tercijaru manje ili više bila umjereno 
šumsko područje, to se je tada na južnom podnožju Alpi, koje su 
sve do mora, što je padsku dolinu pokrivalo, sezale, nalazila kao što 
sada na podnožju Himalaje gotovo tropska flora. 
Možemo dakle sebi dobro predočiti, kako je tada u Alpama 
izgledalo: sasvim dolje tropska, nešto više gore suptropska flora, 
