29 
oduzima tlu ı ha 115 godišnje bukove šume u jednome ljetnomu 
danu ništa manje negoli oko 30000 1 vode. 
Od oblika, u kome voda dolazi na zemlji, je najvažniji kiša 
ili snijeg, ako je otopljen, jer za biljni bitak pruža prometnu vodu, 
većinom i glavni dio hrane. Djelovanje je rose, općenito govoreći, 
neznatnije, ali se ne _ smije premalo cijeniti u izvjesnim prilikama. 
Na primjer V olkens! izvješćuje iz libijske pustinje, da je padanje 
rose životni uvjet za uzdržanje nježne proljetne vegetacije. Svaki 
putnik sa začuđenjem opisuje, da u Sahari na mnogim mjestima za 
nekoliko dana izbije upravo bujna proljetna flora — a da nije prije, 
često kroz mjesece, ni samo jedna kapljica kiše pala. Mi možemo 
taj pojav samo s rosom u savez dovesti, ako predbježno i ne po- 
znamo gotovo nikako one prilagodbe, koje mogu to prouzročiti, jer 
je smjela hipoteza, štojuje Volkens postavio, da tome u prvome 
redu služe solne žlijezde* izvjesnih pustinjskih biljaka. Zamarıx, 
Frankenia pulverulenta, Reaumuria hırtella, Statice aphylla, 
Cressa cretica i još neki drugi stanovnici t. zv. arapskog »pakla« 
razvijaju na svojim listovima t. zv. žljezdaste dlake, koje izlučuju 
otopine higroskopskih soli (kloride natrija, kalcija, magnezija), što 
po danu otvrdnu, pa se dotične biljke prikazuju uslijed toga poput 
pustinje sivima. Budući da su te soli u velikom stepenu higrosko- 
pične, povlače noću toliko vlage iz zraka, da se otope, te listove sa 
finim vodenim biserima i onda pospu, ako i nije inače pala rosa. 
Svakako je sada teško odlučiti, da li ta čudnovata uredba služi 
tomu, da se biljka snabdjeva s vodom — koja bi u ostalom izlučenu 
sol opet privodila tijelu — ili, kako drže neki drugi, da moguće 
pušta 6tkapati tijelu škodljivu sol. To odlučiti, nije do sada uspjelo. 
Marloth (u Ber. d. d. bot. Ges. V. [1887.]) nazrijeva u tom sla- 
nom sloju tek pokrov, koji umanjuje transpiraciju, pa misli dapače, 
da se biljke kod toga rješavaju jednoga dijela primljene soli. U 
stepskim su područjima vezani na rosu izvjesni epifitički lišaji. 
U drugim su suhim krajevima magle glavni oblik, u kome 
se voda daje. To vrijedi na pr. za Namib-pustinju, od koje nam 
je jedan dio vegetacije zahvaliti možda samo magli, što se od hladnog 
mora spram kopna diže. 
U biljnom svijetu odlučuje najvećma voda o mogućnosti bitka 
1! Volkens, Die Flora der ägyptisch-arabischen Wüste auf Grundlage 
anat.misch-physiologischer Forschungen. Berlin 1887. 
2 Taj je izraz jedva korektan, dok se tu ipak radi o hidatodama, koje 
izlučuju i sol. 
