30 
organizmova. Ona uvjetuje njegovo obličje, te je bitni faktor, koji 
određuje i omeđuje njegovo mjesto za stanovanje na našemu planetu. 
Od vode ovisi dakle većim dijelom lice raslina i po tom izgled sa- 
stojina, dapače fiziognomija čitavih flora: 
Ne može se ovdje mimoići pitanje, odakle mi zaključujemo 
taj direktni savez između biljne građe i prilika vode. Taj direktni 
savez bio je samo jedna teorija, koja se je držala, budući da su se s 
njom sve činjenice na zadovoljstvo tumačile, a postao je činjenicom 
u povodu sjajnih pokusa, na osnovi kojih su botanici Wiesner! 
i Lothelier? mogli na umjetni način proizvesti drugčije građene 
biljke, kada su njihove prirodne oblike izvrgnuli ili većoj suši ili vlazi. 
Jednu od naših najobičnijih livadnih biljaka, maslačak (Taraxacum 
officinale), nije moći prepoznati u onom čudnom dugolisnom obliku, 
koji je nastao, kada se je biljčica kultivirala u apsolutno vlažnom pro- 
storu*. Ne manje pcučna je po Lothelieru izvedena preobrazba 
biljke Ulex europaeus, koja je oboružana s trnjem, u nježni grmić, koji 
nije pokazivao ni traga svoga nekadašnjega oružja. Tajna i ove 
preobrazbe bila je u tome, da je biljka bila izvrgnuta zraku zasi- 
ćenom vodenom parom“. 
Ovim, što smo sada naveli, nije samo doprinesen željeni dokaz, 
već se je pokazalo i to, do kakvih nas zabluda i površnosti mogu 
voditi naša tumačenja svrhe u prirodi, jer sasvim lahko se kuša 
trnovito odijelo raslina isključivo tumačiti kao zaštitno sredstvo 
protiv životinja i tako uvlačiti u prirodu svrhe, gdje se samo o 
nekom prilagodbenom pojavu, o jednostavnom odnosu između uz- 
roka i učinka radi. 
Vrijedno je ovdje i to spomenuti, da je voda prečesto od- 
lučna i po važnost neke vrste unutar biljne zadruge, po njezinu 
sposobnost rasprostiranja u nekom području te kroz to za tok nje- 
zinih prirodnih međa rasprostiranja. 
Određenje zalihe vode, što stoji na raspolaganje jednoj biljci, 
jednoj vegetacionoj formaciji, jednoj čitavoj flori, je mnogo zamr- 
šenije negoli se u prvi mah čini, jer se ne radi o apsolutnim veli- 
činama primitka i. izdatka, već o bilanci. Neka biljka ne treba 
ı Wiesner, Formänderungen von Pflanzen bei Cultur im absolut 
feuchten Raume und im Dunkeln. Ber. d. deutschen bot. Gesellschaft 1891. 
? Lothelier, Recherches sur les plantes a piquants. Revue general 
de botanique. Tome V. 
i * t. j. zračna vlaga je bila tako velika, da je točka zasićenja bila do 
stignuta. 
* Goebel međutim nije mogao potvrditi pokusa Lothelierovih. 
