- 31 
mnogo primati, ako joj pri velikoj vlazi zraka ne porastu transpi- 
racijom nikakvi znatni izdaci. S druge strane _ može pače u suhom 
zraku sebi dozvoliti znatne izdatke, dokle joj ostaje dostatna re- 
zervna zaliha. Ekonomija s vodom ovisi dakle od apsorpcije i tran- 
spiracije, i to o omjeru između obiju. Apsorpcija je vezana na moć 
biljke, da se okoristi vodom, što se u tlu nalazi; u tom pogledu 
posjeduju pojedine vrste kao što i različita tla vrlo nejednolike vla- 
stitosti: apsorpcija se ne veže dakle jedino na množinu kiše i na na- 
topljenje, već ovisi od edafičkih i konstitucionelnih osebujnosti. Za 
biljku postoji voda samo, ako je ona za njezin primitak prilagođena. 
U istinu je vrlo vlažan supstrat posve suh za biljku, ako mu ona 
ne može oduzeti vodu, dok neko tlo, koje se nama čini posve suhim, 
dovoljno s vodom snabdjeva mnogu čednu biljku. Treba činiti 
razliku između suše fizikalne i fiziologijske, odn. vlage, samo po- 
sljednja dolazi u životu biljke u obzir. Kao protusila apsorpcije dje- 
luje transpiracija! u isto tako zamršenom obliku i mnogostrukoj 
uvjetovanosti. Ona je pod jakim utjecajem relativne vlage okolnoga 
zraka, topline, što vlada, ali se pokazuje i kao fiziologijski vrlo zna- 
tno uvjetovan pojav, pa stoga nije nipošto jednostavna zadaća pro- 
suđivanje vodene ekonomije. 
Važnost je vodene ekonomije za biljke pojedince, kao što u 
njihovom socijalnom uzdruživanju tako izrazita, da se danas običaje 
uzimati za osnovu glavnom ekologijskom razdjeljenju vegetacionih 
oblika. Razlikujemo prema stanju ove ekonomije u postupnome 
slijedu: hidatofite, higrofite, mezofite i kserofite. 
Hidatofiti (vodene biljke) tvore ekstremni specijalni slučaj?. 
Čitava površina tijela bude organom za apsorpciju. Tome poslu za 
volju rastegne se i diferencira tako jako, kako je samo moguće. 
Morske halužine tvore ogromne krpe ili su se rastavile u poput či- 
paka fine komplekse. U slatkoj vodi slijedi vegetacija iste principe. 
I tamo dominiraju velike tanke ili fino raščijane plojke, koje su 
pod vodom ili plivaju na površini. 
Čim se na kopno stupi, zbiva se u povodu potrebnim posta- 
loga odavanja vode temeljit preokret, koji međutim ne biva tako 
općeno, tako iznenadno, bez prijelaza, kako bi se moglo pomišljati. 
Mnoge Ärıpfogame, koje utisnute u vlažnom supstratu uspijevaju, 
živu još na pol kao hidatofiti. Nježne Zymenoßhyllaceae, od kojih 
1 Burgerstein, Die Transpiration der Pflanzen. Jena 1904. 
* Schenck, Die Biologie der Wassergewächse. Bonn 1886. 
