36 
se rasline, kojih su životni uvjeti već prerna godišnjoj dobi oni hi- 
grofita ili kserofita, svrstaju u posebni razred. Takve biljke, kojima 
pripada na pr. veći broj raslina naše flore, nazivlju se po Schim- 
peru tropofiti. Struktura je dijelova, koji pereniraju, kod njih 
kserofilna, a onih, što ih nalazimo samo u vlažnim dobama godine 
higrofilna. Vrlo značajne zastupnike ovoga velikog razreda tvore 
listopadna drveta i jednogodišnje biljke. Oba sprovode nepovolj- 
niji dio godine u stanju mirovanja ili bar jako reduciranom: jedno- 
godišnjice u obliku sjemenki, listopadno drvlje u obustavi asimila- 
tornoga rada. Može biti posvemašnji prestanak atmosferskih obo- 
rina, koji goni na vegetacioni počinak: to je česti slučaj u toplijim 
područjima zemlje, ili djeluje, kao što u našoj zimi, znatno ohla- 
đenje vode u tlu, koje ju čini za biljku neprihvatljivom. Oba slu- 
čaja su ipak spojena brojnim prijelazima sa ostalim razredima: 
Diels! preporuča, da ih predbježno svrstamo među mezofite. Pe- 
riodički lisnato tropofilno drvlje ima higrofilno vegetativno lišće, a 
kserofilne osi i pupove. Kod vazda zelenog tropofilnog drvlja mora 
kserofilnost segnuti i na lišće, budući da bi ovo inače u sušoj, odn. 
hladnijoj dobi godine propalo u povodu nestašice vode. Takvi tro- 
pofiti su zato s izuzetkom mlađih izdanaka građeni kserofilno, ali 
se ipak razlikuju svojim životnim uvjetima od kserofita. Primjeri su 
za to u našoj flori na pr. jela i smreka (nipošto zaista kserofilni 
Pinus suhih staništa), Zlex, Vaccimtum Vitis idaea, Erica it. d. 
Kod prostornog razređenja vegetacije su prilike vlage isto tako 
važne u velikom, kao što i u malom. Njihova djelovanja se opa- 
žaju u velikim crtama biljnog rasprostranjenja na zemlji kao što u 
raščlanjenju kojegagod komada biljnog pokrova sa ograničenim 
opsegom. Često djeluje u svezi s tim i toplina, pa zajednički utjecaj 
obaju ravna oblikom i rasprostranjenjem vegetacije na zemlji. De 
Candolle razređuje čitav biljni svijet u razrede po potrebi za to- 
plinu i vlagu, ali danas smo skloni pripisati vodenoj ekonomiji. 
opsežniju važnost. 
U velikom su izraz oborinskih prilika šumski pojasi na objem 
stranama obratnika, ekvatorijalni šumski pojas te pojasi stepa i 
pustinja među njima. Svaka pojedina zemlja pokazuje na isti način 
njihovo djelovanje. Vrlo se oštro ističe u Švicarskoj protivnost iz- 
među ugrijane suhe dolinske brazde Wallisa sa njegovom na ljetnu 
sušu priviklom vegetacijom te vlažnog jezerskog područja s onu 
! Diels, Pflanzengeographie 1908. 
