37 
stranu bregova!, koje je i usred ljeta u najbujnijem zelenilu te gdje 
iz svih raspuklina pećina vire nježne biljke, gdje nježno, veliko lišće 
krasi drveće, a mnoge se povijuse probijaju među 'granjem. U 
našoj domovini nigdje se ne ističe tako prirodna protivnost kao na 
međi Gorskoga kotara i hrvatskoga Primorja. Svrnemo li sa kojeg 
vrha na spomenutoj međi (na pr. Medveđaka ili Tuhobića) okom 
spram mora, ugledat ćemo pusti kras, što se stere pred njim od 
Kranjske do Velebita, ističući se svojim blijedim, kao isprženim 
kamenjem. Svrnemo li pak svoj pogled u krajeve Gorskoga kotara, 
blaži nam oči najbujnije zelenilo. Razlog toj protivnosti su i u nas 
oborine, koje su u Gorskom kotaru izdašnije negoli u hrvatskom 
Primorju. 
I u vrlo neznatnom opsegu malene biljne zajednice se ističe 
razdjeljenje vlage svojim djelovanjem. Biljni sag livade mijenja se, 
što se spušta dublje njezino tlo. U crijetu imaju maleni žljebovi 
pod utjecajem vode, što teče, snažniju vegetaciju negoli poviša 
mjesta. Opreka između jaruge i slobodnog pristranka ili ća ekspo- 
nirane uzvisine je na čitavoj zemlji rječito djelovanje vlage. Blizina 
vode podzemnice stvara oaze u siromašnim vegetacijom pustinjama. 
Velike travnate plohe Afrike i Amerike su ispresijecane vodenim 
žilama, koje prati obrub prašuma. Donji Oranje teče kroz pustinju, 
koja je gotovo bez oborinä, pa sadrži kukavne kserofite, ali su 
njegove obale obrubljene zelenim drvetima i grmovima, koje on 
uzdržaje svojim vazda obilnim množinama vode. | 
Kod raširenja raslina očituje se kadšto jedno nuzgredno dje- 
lovanje vode, a to je njezina mehanička snaga. Strujom vode do- 
lazi sjemenje od gornjega toka voda u dolove. Gorske biljke Harza 
silaze sa potocima u ravnicu, a i alpinske rijeke odnose često brojne 
subalpinske stanovnike u ravnice. Očito je i djelovanje tropskih 
rijeka, koje se pravilno razlijevaju, kao na pr. Nil, koji svojim po- 
plavama mnogi tropski korov donosi u mediteransku nizinu do- 
njega Egipta. 
Jednako je i sa morskim strujama, koje bivaju važne za pro- 
storno rastegnuće areala. Već je Linnć na norveškom žalu sabirao 
tropskoameričko sjemenje i Zatonsku struju učinio za to odgovor- 
nom. U novije doba su učinjena mnogobrojna takova opažanja i 
poimence od Schimpera prema zasluzi upotrebljena. Taj je 
odlični istraživalac upozorio na mnogostruke uredbe plodova i sje- 
"Christ, Das Pflanzenleben der Schweiz. 1870. 
