38 
menki, što ih čine specifično lakšima, pa se kod vrstä, što nasta- 
njuju žal, pokazuju savršeno razvite. Na južnoj obali Jave! sabirao 
je Schimper plodove i sjemenje, koje je nesumnjivo potjecalo iz 
neke udaljenosti, pa je mnogo izvana pokazivalo tragove duljega 
putovanja valovima, ali je gotovo sve pokazivalo neozljeđene jezgre 
te je bilo sposobno klijati, gdjegod su se našli za to povoljni uvjeti. 
Pri kraju ovoga predavanja, iz kojega se jasno razabira, da 
je voda jedna od najdragocjenijih supstanca u biljnom životu, spo- 
menuo bih, da njezina važnost seže i dalje preko međa carstva 
božice Flore. Potreba biljaka za vodom odlučuje u posljednjoj instan- 
ciji i o ljudskoj kulturi. Samo tamo, gdje je voda omogućila obilno 
raslinstvo, mogla se je razviti civilizacija. Orijent je pravi školski 
primjer za to. Kulturna zona Egipta seže tako daleko u pustinju, 
kako su se mogle činiti naprave za natapanje. Mezopotamija, Mala 
Azija, Sirija, Grčka cvale su samo tako dugo, dok su sebi uzdr- 
žavale bujno raslinstvo na umjetni način pomoću prokopa, točkova 
za crpenje vode i zaštite šuma u gorama. Kada se je posušilo Me- 
risovo jezero, propali su gradovi Fajuma, kada su se Sirci od var- 
vara braniti morali, mjesto da se brinu oko svojih točkova za cr- 
penje vode, izginuo je jedan svjetski grad, pa je na mjesto glaso- 
vitih ružičnjaka Antiohije stupila trnovita šikara, koja još danas 
okružuje kukavne kolibe Oronta. Francuski statistici pokazaše nam, 
da u Algeriji ide gustoća pučanstva gotovo paralelno sa množinom 
oborina, tako jako je čovjek unatoč svem modernom prometu vezan 
na biljni svijet. 
Ta važnost neka rastumači i ispriča moje možda predugo 
predavanje. 
Dr. Aurel Forenbacher. 
! Isp. Schimpera, Die indo-malayische Strandflora. Bot. Mittheil. 
aus. den Tropen. Heft I!I. (1891). 
