106 
elemenata izbijaju — »spektralna analiza«. Osjetljivost nove metode 
analiziranja daleko je nadmašila stare: 14-milijunsti dio 1 miligrama 
natrija odaje se u njegovu spektru dvostrukom Zutom crtom. 
Bilo je prema tomu nade, da ce nova metoda otkriti i novih ke- 
mijskih elemenata, koji se običnim kemijskim metodama ne odaju 
poradi malih množina u spoju. Pak zaista: prvi pokusi Kirchhoffa 
i Bunsena otkriše nove alkalije caesij i rubidij; kasnije im 
se pridružiše indij, thallij, gallij i germanij, a još nam je 
svima “u pameti veliki triumf spektralne analize, kad je Ramsay 
prije nekoliko godina otkrio u našoj atmosferi argon, neon, ksenon, 
krypton i helij. Osobito je zanimljiva povjest posljednjega elementa. 
Na temelju Kirchhoffove crtnje sunčeva spektra od god. 1861., 
koju je nastavio i dovršio dvije godine kasnije Hofmann, i 
Kirchhoffovih mjerenja svijetlih crta usjanih para elemenata 
opazilo se je, da u atmosferi Sunca ima sva sila kemijskih elemenata, 
kojih je obilno i na Zemlji,no SecchiLockyeri drugi opazili su, 
da ima u Suncu nekoliko elemenata, kojih do tada na Zemlji nitko 
nije našao bio. Jedan se medju njima osobito isticao svojom Fraun- 
hoferovom crtom u žutom dijelu sunčeva spektra (D,); Lockyer 
mu je dao ime helij. Dvadeset i pet godina kasnije otkrio je 
Ramsay helijina Zemlji g. 1895. Pomislite: S pomoću spektralne 
analize poznavao je čovjek jedan kemijski element 25 godina prije 
na Suncu, udaljenu od njega 150 milijuna kilometara, nego na vla- 
stitoj svojoj postojbini! Zaista zamjeran triumf spekskopije. 
Sedmi decenij prošloga stoljeća i slijedeći dalje su izgrađivali 
fundamente Kirchhoffove. Pokazalo se je, da isti elemenat nema: 
samo jedan spektar cria, nego ih može imati više različnih u 
osobitim prilikama ; spektar se crta može pače pretvoriti i u spektar 
širokih svijetlih pruga. Danas znamo kod nekih elemenata po dva 
i više spektara, ali znamo i osobite uvjete, uz koje se ti spektri 
pokazuju. Imena Angström i Thalen, Salet, Lecocque 
de Boisbaudrin, Liveing i Dewar, a nada sve Lockyer 
označuju najvažnije etape u proučavanju spektara pojedinih kemijskih 
elemenata. U to doba padaju i prva istraživanja o nevidljivim 
dijelovima sunčeva spektra: za ultracrveni dio izumio je Langley 
svoj bolometar, a za ultraljubičasti upotrijebiše fotografsku ploču. 
H. W. Vogel napokon otkrio je u to doba optičku sensibilizaciju 
fotografskih ploča, pak se na toj osnovi grade fotografske ploče, 
koje nijesu samo za modru i ljubičastu, nego za sve boje spektra 
