107 
osjetljive. Danas fotografiramo čitav ultraljubičasti i čitav vidljivi 
spektar, možemo pače prodrijeti donekle s fotografskom pločom i 
u ultracrveni dio spektra. 
Posve novo razdoblje u istraživanjima spektara počinje g. 1882., 
kada je Američanin Rowland uspio, da na konkavnim kovnim 
zrcalima ureže po 1000 crta na širini I milimetra i tim nauci dade 
»optičke mreže«, s pomoću kojih se mogu dobiti spektri kud 
i kamo duži i savršeniji od svih dotadanjih. Točnost se je mjerenja 
postostručila, i ujedno se fotografiranje tih usavršenih spektara 
olakšalo. Fotografijski atlas Rowlandov sunčeva spektra i njegov 
popis izmjerenih Fraunhoferovih crta ima 20.000 crta, dok, ih je 
prva Fraunhoferova crtnja imala 370. 
Novi usavršeni instrumenat rodio je i novu zadaću: valjalo je 
ponovno spektre svih elemenata izmjeriti — posao, koji se 
do naših dana nastavlja’a vezan je uz čitav niz velikih spektroskopista : 
Betwlandi Hasselberg») Kaysar'i Rung6esEder"i 
Valenta Exner:i Haschek. 
Ovi istančani spektri svih kemijskih elemenata otkrili su nam 
osobito zanimljive odnošaje između spektara elemenata. Ti su od- 
nošaji do danas još malo ispitani, ali što su dosadanja istraživanja 
Balmera, Rydberga, Kaysera i Rungea, Paschena 
i Ritza o njima iznijela, otvara nam nove vidike na posve ta- 
jinstveni svijet najmanjih drobnica materije na atome i elektrone. 
Dužina vala, koja pripada određenoj zraci svjetlosti, očito je zavisna 
od titranja one čestice ili one hrpe čestica, koja tu zraku izbija. 
Ti su titraji naime povod valovitomu gibanju u eteru, koji opkoljuje 
svaku taku česticu — svaki atom. 
Iz akustike pak znamo: ako napeta žica daje ton, taj ton 
nije jedinstven. Pored osnovnoga tona, koji je svagda najjači, daje 
žica čitav niz drugih tonova, kojima su dužine valova u posve od- 
ređenu zakonitu odnošaju spram dužine vala osnovnoga tona: to 
su harmonijski viši tonovi, koji imaju 2, 3,...n puta manje dužine 
valova od osnovnoga tona. Akustika ima različnih metoda, da tu 
smjesu tonova napete žice rastavi, analizira Kakove su dužine va- 
lova pojedinih parcijalnih tonova u određenom slučaju, to zavisi od 
protege, mase i elastičnih sila u žici, koja titra; no sve te dužine 
valova obuhvata jedna formula, koju akustika zna razviti u nekim 
jednostavnijim slučajevima. Obrnuto, ako znamo tu formulu za neku 
nevidljivu žicu, možemo iz nje izvoditi zaključke o tom, kako va 
