Ilo 
koje se je uopće do danas mogla odrediti daljina, dok su sve druge 
praktički beskonačno daleke, moći ćete i sami pravo ocijeniti 
vrijednost ove nove spoznaje, da su sve nekretnice sunca 
poput našega, makar gdje bile u svemiru, i veličajnost zaključka iz 
nje, da je čitavi svemir jedinstveno građen. Raspored, broj i 
jačina tamnih crta dosta je različan u različnih nekretnica; ima ih 
pače, u kojima se pored tamnih crta javljaju i svijetle crte u spek- 
tru — znak, da u njih golema atmosfera usjanih plinova nadma- 
šuje oslabljenu svjetlost jezgre; no u velikim je crtama ipak isto 
fizikalno stanje u svih sunaca, pače ista im je i kemijska građa kao 
u našega Tek je jedna grupa nebeskih tjelesa Hugginsu odal 
posve drukčije fizikalno stanje : svemirske maglice daju spektar 
svijetlih crta, one mora da su mase usjanih plinova bez ika- 
kve jezgre. I kometi su usjani plinovi, među kojima je glavni 
para ugljika. 
No, moja gospodo, velika vojska zvijezda nekretnica, tek je 
za slabašno oko čovjeka — nepomična vojska. U istinu lete 
sva nebrojena sunca, pa i naše neprekidno u svemiru. Kuda i kako ? 
Na to danas nauka još ne zna odgovora s razloga, što su daljine 
nekretnica od nas tako goleme, da se u ovo 200 godina, što im 
mjesta na nebeskom svodu naučno odredjujemo, jedva primjet- 
ljivo pomakoše sa svojih mjesta. A treba znati i to, da tim mje- 
renjima nikada ne možemo odrediti pravo njihovo gibanje 
nego tek projekciju toga gibanja na nebesku sferu; mi mjerimo 
samo komponentu gibanja okomitu na smjer doglednice od 
zvijezde u naše oko ili, kako nauka kaže, komponentu okomiti 
na smjer »radija vizije«. Približavanje zvijezde k nama u smjeru 
doglednice ili udaljivanje od nas u tom smjeru, ne odaje se u tim 
mjerenjima, niti bi se ikada moglo odati. Činilo se dakle, da će 
problem pravoga gibanja nekretnicä u svemiru ostati za uvijek 
neriješen. Spektroskop je tu nauci prokrčio nenadano nove putove 
otkrićem zakona, koji je poznat uz ime »Dopplerov princip« 
On veli: spektralna se crta pomakne nešto k ljubičastom 
kraju spektra, ako se nekretnica nama priblizuje u doglednici, a 
k crvenom, ako se od nas udaljuje. Iz toga, za koliko se po- 
makla na jednu ili drugu stranu, izlazi pače i brzina njezinoga 
gibanja u doglednici. Ovu je metodu Vogel s pomoću fotogra- 
firanja spektara toliko usavršio, da se danas brzine nekretnica bes- 
konačno dalekih u doglednici odredjuju točno na po kilometra u 
