KLI 
sekundi. Gotovo neizmjerno se područje rada otvara astrofizici na 
tom polju. No već se danas javljaju prezanimljivi rezultati: čitave 
grupe nekretnica lete kroz svemir usporednim stazama kao 
pčele u roju, imaju dakle zajedničko vlastito gibanje posve 
različno od gibanja nekretnica u njihovoj okolini. Dopustite da spo- 
menem tek jedan primjer. Od sedam zvijezda Velikoga Medvjeda 
ima njih 5 (6, y, 9, e i €) zajedničko gibanje, dok «i n lete posve 
drugamo. Po najnovijim rezultatima L udendorffa pripadaju toj 
grupi sa zajedničkim putovanjem kroz svemir još neke nekretnice. 
I Plejade pokazuju takvo zajedničko gibanje, zasada u pravcu prama 
jugo-zapadu. Tko bi se danas i usudio proricati, što će nam spek- 
troskop još otkriti u beskonačnom svemiru o gibanjima nekretnica. 
Moram se taknuti problema promjenljivih zvijezda, ko- 
jima se sjaj periodično uvećava i umanjuje po nekim zakonima, 
danas ponajviše još nepoznatima. Najpoznatiji je primjer Algol ili 
5 Persei, koji je obično nekretnica reda 2:3; najednoć postaje 
slabiji i nakon 5 sati je zvijezda reda 3:5; u ponovnih 5 sati opet 
naraste do reda 2:5 i ostaje na tom sjaju 2 dana i IO sati i onda 
se promjena sjaja točno istim redom ponavlja i tako to ide 
neprestano. Kako bi se to rastumačilo, uzeo je Vogel, da je 
Algol zapravo dvostruko sunce; oba se sunca vrte oko zajedničkoga 
težišta; ako je jedno mnogo tamnije od drugoga, oslabit će se 
znatno sjaj sustava, kada tamnije prolazeći ispred svjetlijega ovo 
manje ili više zastire. No ni najjači durbini ne pokazaše slaboga 
pratioca, ali ga odade spektroskop! Spektralne su crte redovito 
udvostručene, ali komponente osciliraju, t. j. jedna se drugoj 
približava, one se pokriju, opet se raziđu i t. d. Iz tih pomicanja 
mogao je Vogel pače odrediti i međusobnu daljinu obiju sunaca i 
njihovu veličinu! Ako je jedno od tih sunaca tako slabo, da od njega 
do nas ne može da dopre ništa od njegove svjetlosti, ostat će za 
uvijek nevidljivo tjelesnom oku, ali spektroskop će nam ga odavati 
tim, što crte svijetloga pratioca amo tamo titraju i tim odaju, da 
se on giba sa tamnim pratiocem oko zajedničkoga težišta. Ako 
znate, da promjenljivih zvijezda danas znamo oko 1000 s najrazlič- 
nijim periodama, evo opet novoga područja astronomijskomu istra- 
živanja neobične vrijednosti. 
Astrofizika je počela istraživanjem našega Sunca. Razumjet 
ćete, da je naše Sunce za nas najznamenitiji objekt u astrofizici. 
Ta to je nekretnica, koja je izvor i podržavatelj svega života na 
