124 
naše društvo za sada ne kupuje zasebnih knjiga, to katalog sadr- 
žaje gotovo samo periodična izdanja akademija, naučnih zavoda, 
društava te redakcija s kojima naše društvo izmjenjuje svoj »Glasnik«. 
Tih društava imade prema najnovijem popisu: 226. Kao na novo 
pridošlu imadem javiti: Kr. bavarsku akademiju nauka u Miinchenu 
koja je na pismenu molbu knjižničara obećala, da će jredovito po- 
Siljati svoje radove našemu društvu u zamjenu za »Glasnik«. — 
Sada, kad je biblioteka tako daleko uredjena, da je omogućen pri- 
jegled i da predleži točan popis, moći će se pisati i drugim dru- 
štvima, koja će se za sigurno odazvati najvećom pripravnoscu 
našoj molbi. 
Prema želji društvenog člana, veleuč. gospod. sveuč. prof. dra. 
A. Langhoffera, izraženoj na posljednoj glavnoj škupštini izradio je 
knjižničar popis svih radnja i članaka izašlih u »Glasniku« nazad 20. 
godina, kao što i popis svih društava, s kojima naše društvo stoji 
u zamjeni. — Oba su popisa već i štampana, predleže ovdje na 
uvid, te će biti priklopljeni slijedećem svesku »Glasnika«. 
Pod konac još dvije, tri riječi budućem odboru. Način ure- 
dovanja, kako je do sada bio običajan u našoj biblioteci, apsolutno 
je neodrživ u buduće. — Društvo treba da imade jednog stalno 
namještenog knjižničara, koji će bez obzira na promjene odbora 
stalno biti zabavljen oko knjižnice, voditi sve tekuće poslove, ko- 
respondenciju itd. — Samo tako može knjižničar biti upućen u 
pismeni saobraćaj knjižnice i dopisivanje s pojedinim društvima. 
Drugo: Naša knjižnica nije baš najspretnije i najpodesnije 
smještena. Knjižničar mislio je za to, da bi bilo možda zgodno, kad 
bi društvo svoju knjižnicu pripojilo sveučilištnoj knjižnici, te je po- 
duzeo u tom pravcu nuždne informacione korake. Bibliotekar kr. 
sveučilištne knjižnice u Zagrebu gospod. Dr. Kostrenčić najsusret- 
ljivije saslušao je našu ponudu i bio bi drage volje pripravan, prihvatiti 
je uz taj ali uvjet, da knjige pređu u vlastničtvo kr. sveučilištne 
biblioteke. 
Na izvještaj knjižničara odbor prirod. društva uz taj uvjet 
nije mogao pristati, tako da je pitanje ostalo otvoreno. Moguće da 
bi se drugom zgodom, mislim zasnovanu gradnju central. biblioteke 
u Zagrebu, to pitanje dalo sretnije riješiti 
Time svršavam želeći, da bi u buduće naša lijepa knjižnica 
bila duševno stjecište ljubitelja prirodnih nauka. 
* 
* * 
