138 
u Karapäncsi kraj Zombora u Ugarskoj. U drugoj polovici listopada 
obavljeno je to putovanje te podastrto visokoj kr. zemaljskoj vladi 
o njem opširno izvješće sa opisom tih ribnjačarstva, poslovanja na 
njima, postupka kod ribarenja itd. | 
Na temelju usmenog dogovora sa upraviteljem gospodarskog 
odsjeka visoke kr. zemaljske vlade podnio je upravitelj. »Ihtiološke 
sekcije« predstavku o izgradnji malih pokusnih ribnjaka na ze- 
maljskom dobru Božjakovini. Budući da je ta osnova naišla na 
tehničke zapreke, naložila je visoka kr. zemaljska vlada upravitelju 
»Ihtiološke sekcije«, neka potraži zgodno mjesto u području grada 
Zagreba, što je i učinjeno te podnešena ponovna predstavka koncem 
prosinca sa nacrtima za pokusne ribnjake, za koje je predložen 
kao najzgodnije mjesto Maksimir. 
Nabrojivši ovako sve važnije dogođaje u poslovanju »Ihtiološke 
sekcije« tijekom godine 1909. završujem svoj izvještaj i molim 
slavnu skupštinu, da ga primi na znanje. 
Sve izvještaje prima skupština na znanje. 
* * 
* 
Posto je u ime revizora računa izjavio g. Sl. Bulvan, da su 
računi za g. 1909. svestrano pregledani i u potpunom redu pro- 
nađeni, predlaže, da se podijeli apsolutorij čitavom odboru i bla- 
gajniku. | 
Nakon što je glavna skupština na predlog revizora računa 
podijelila apsolutorij čitavome odboru i blagajniku, ustaje prof. dr. 
Aug. Landhoffer, pa u svom govoru podvrgava kritici najprije rad 
bivšeg predsjednika društva dvor. savj. prof. dr. Drag. Gorjanovića, 
priznavajući mu ipak zasluge. Žali, što ga nema na ovoj glavnoj 
skupštini te ističe, da je bilo manje samovolje i autokratičnosti sa 
strane predsjednikove, da ne bi došlo do demisije dvaju odbornika. 
O razlogu te demisije se iz izvješća odbora ne razabire ništa. 
Zatim nastavlja svoj govor oštro kritizujući od prilike ovako: 
»Čovjek se teško snađe, što je za pravo to društvo učinilo, a 
da se ne čuju razna izvješća, čovjek bi iz sušičavog izvješća tajni- 
kova jedva imao kakovu sliku o radu društva. 
G. 1902. postavljen je program za »Glasnik« obilan, ali sve 
to ostalo je — na papiru. Urednik opetovano je zagovarao popu- 
larizaciju prirodnih nauka, ali još uvijek se o tom u društvu samo 
— govori. »Glasnik« niti je strukovan posve niti popularan, nezna 
