176 
tri tjedna. Ephyra je izgubila za to vrijeme sve morfološke i histološke dife- 
rencijacije, te sačuvala samo za život najpotrebnije — skupinu nediferenci- 
ranih stanica. Regresija Ephyre podaje nam primjer obratnog razvoja. 
Planuli slične reducirane Ephyre mogu se sa aboralnim polom privre- 
meno za kakovu podlogu pričvrstiti (polipoidni karakter). Pod za to povoljnim 
okolnostima pričvršćuje se i na početku redukcije nalazeća se Ephyra na- 
činiv kratku nožicu. 1 ovakove pričvršćene Ephyre reduciraju se dalje, kao 
i one slobodno plivajuće. Sličan proces redukcije pretrpe i Strobyle, kao i 
obični Scyphopolypi s tom osobitosti, da se bazalni dio polipa odijeli od 
čaške i izluči na površini hitinoznu prevlaku tvoreći cisti sličnu tvorevinu, 
koja bi mogla preživjeti vrijeme nepovoljno po razvoj. Međutim nije opažano, 
da bi iz cista poslije štogod postalo, premda već dugo kao takove eksistiraju. 
Dragutin Hirc, Revizija hrvatske flore (Revisio florae croaticae). Svezak 
IL, snopić 1. Izrađena u botaničko-fiziologijskom zavodu kr. sveučilišta Franje 
Josipa I. u Zagrebu. (Preštampano iz 179. knjige »Rada« Jugoslavenske aka- 
demije znanosti i umjetnosti). Zagreb, 1909. 8°. 72. str. 
Oglašujući I. dio ove radnje (isp. Glasnik hrvatskoga prirodo- 
slovnoga društva. God. XXI. drugu polovinu, str. 84.) istakoh, kako je bilo 
potrebno, da se pređe na preradbu ili reviziju hrvatske flore, pa pohvalih 
zamisao Jugoslavenske akademije, da je taj posao povjerila Dragutinu Hircu. 
I prvim snopićem drugoga sveska opravdava pisac potpuno našu nadu, da će 
»Reviziju hrvatske flore« znati kraju privesti na čast nauke i hrvatskoga na- 
roda. Naše priznanje, što ga je stekao prvim dijelom ove zamašne radnje, 
nećemo mu uskratiti ni onda, kada pregledamo prvi snopić drugoga sveska, 
gdje obrađuje ove prirodne porodice: Polygalaceae, Linacae, Gentianaceae, 
Halorrhagidaceae, Asclepiadaceae, Oxalidaceae, Plantaginaceae, Aizoaceae, 
Ebenaceae, Styracaceae, Elatinaceae, Ceratophyllaceae, Callitrichaceae, Cyno- 
crambaceae, Polygonaceae i Euphorbiaceae. 
Mjeseca siječnja 1910. Dr. Aurel Forenbacher. 
Adamović L., Vegetationsbilder aus Dalmatien. (G. Karsten und 
H. Schenck, Vegetationsbilder, VII. Reihe, Hefjt 4., Taf. 19—24.) 
49. — Mk. 2:50. Različite biljne formacije i udruge po mogućnosti svih di- 
jelova zemaljske površine u njihovoj osobitosti prikazati, značajne rasline, 
koje vegetaciji njihove domovine osobito lice podaju, te važne inostrane 
kulturne biljke u dobroj prikazbi predočiti, je zadaća, što ju sebi postaviše 
Karsten i Schenck, kada se dadoše na izdavanje poznatog djela: »Vege- 
tationsbilder«. Ovo djelo, koje u svescima kod Gustava Fischera u Jeni 
izlazi, bit će od jednake koristi za geografa i za botanika. 
Nas zanima osobito svezak: »Vegetationsbilder aus Dalmatien«, kojega 
je autor poznati biljni gevgraf dr. Lujo Adamović. Mi ćemo o istome 
izvjestiti. 
Uspjele slike, što nam u spomenutom svesku Adamović iznosi, pri- 
kazuju formacije i biljke zimzelene regije mediteranskog vegetacionog po- 
dručja, kome po istome autoru pripada čitava dalmatinska vegetacija. 
Spomenuvši u uvodu karakteristiku zimzelene regije mediteranskog 
vegetacionog područja iznosi nam autor uz kratki jezgroviti tumač najprije 
sliku formacije morskoga žala kod Lapada blizu Dubrovnika, zatim litoralnih 
pećina kod Svetog Jakoba, te sublitoralnih pećina povrh Svetog Jakoba kraj 
Dubrovnika. Nadalje su jednako lijepo prikazane sublitoralne krase u zaljevu 
Rijeke kod Gruža, submontane krase na Srgju kod Dubrovnika te rogač 
(Ceratonia Siliqua) kod Orašca blizu Gruža. 
Zagreb, mjeseca rujna 1909. Dr. Aurel Forenbacher. 
