+ Grgur Bučić. 
Prve radnje o hrvatskoj fauni niknule su na tlu kraljevine 
Dalmacije, a prvi je zoolog, koji nam je g. 1842. podao sliku ži- 
votinjstva donje neretvanske doline prof. dr. F. Lanza. 
Mnogobrojne su radnje Pera Doderleina, Dubrovčanina, 
važne radnje Zadranina dra. Rafe Molina, Spličanina_V 1 a- 
kovića, koji su službujući u Italiji pisali talijanskim jezikom. 
Kao zoolozi istaknuli su se u prošlosti i Dalmatinci Carrara, 
Danilo, Sandri, Kuzmić, Klećak, Stalio, Kučig i drugi, 
koje je više manje pokrila ledina. 
Znamenito mjesto zapremio je među dalmatinskim zoolozima i 
odlični plemić Grgur Bučić, koji je 11. siječnja t. g. preminuo u 
82 godini svoga zaslužnoga života u gradu Hvaru. 
B u či € bio je »brzojavni oficijal<, koji se je kao takav vla- 
stitim trudom, marom i trajnom ustrajnošću vinuo do tolike visine, 
oda su na njega svratili pozornost dr. Franjo Steindachner, 
ravnatelj dvorskoga muzeja u Beču i Ernst Haeckel, glasoviti uče- 
njak iz Jene. Prigodice su ga obojica posjetila, a g. 1871. boravio 
je Haeckel kod njega više. tiedana, kad je skupljao građu za svoje 
čuveno djelo o vapnovitim spužvama Jadranskoga mora pri čemu 
mu je Bučić osobitim žarom išao na ruku. 
Haeckel je s njime dopisivao mnogo godina i sjetio bi se 
ga svakim svojim književnim radom na koji bi pribilježio ove zna- 
čajne riječi: »Seinem hochverehrten unermüdlichen 
Eremiten der Wissenschaft in Lesina, mit herzli- 
chen Grüssen«. 
Bučića se sjetio i dr. Steindachner te mu kao svijetski 
ichtyolog posvetio jednu ribu, nazvavši je Gobius Buchichii i time 
njegovo ime ovijekoviječio. 
